bet · G101TU19 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1977/78:100 såvitt avser anslaget till Ersättningtill för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. jämtemotioner I propositionen 1977/78: 100 bilaga 9() har regeringen under punkten (s. 160166)föreslagit att till Ersättning till för drift avicke lönsamma järnvägslinjer m. m. för /79 anvisa ett anslag av715 . I motionen 1977/78: 246 av och (båda apk) föresläs att under Ersättning till SJ för driftav icke lönsamma järnvägslinjer m. m., beslutar anvisa ytterligare 166 milj.kr. I motionen 1977/78: 266 av iHjärtum och (båda c) hemställs att hos regeringenanhåller om förslag om utformning av regler för rörelsehindrade att få utnyttjaförstaklassvagnar på järnväg utan extra tillägg. I motionen 1977/78: 268 av (apk)hemställs att uttalar sig för försöksverksamhet med kraftigt nedsattataxor och förbättrad service på de i motionen nämnda bandelarna och att medelför verksamheten tas ur anslaget Ersättning till för drift avicke lönsamma järnvägslinjer m. m. I motionen 1977/78: 340 av m. fl. (s)hemställs att regeringen som sin mening uttalar att änkor, som uppnått ,alternativt uppburit hustrutillägg, skall ges möjlighet få pensionärsrabatt påstatens järnvägar. I motionen 1977/78: 464 av m. (c) hemställs att hos regeringen anhåller om sådan ändring i SJ:sförfattningar (SJF 850 p. 32.2 samt SJF 851 artikel 13 om SJ:s busshnjer) attstuderande äger rätt att lösa även enkelbiljett i 2:a klass rabatt. I motionen 1977/78: 580 av ochRolf (båda fp) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandet 3), attriksdagen hos regeringen begär att rallstolsbundna handikappade får utnyttja 1klass för 2 klass biljettpris. 1 1977/78.15 saml. I motionen 1977/78: 1228 av m. (vpk) hemställs, såvitt nu är i fråga, att till Ersättning tillstatens järnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. beviljar ettförhöjt anslag med 135 milj. kr. till 850 milj. kr. I motionen 1977/78: 1570 av m. (c) hemställs att hos regeringen begär utredning beträffandemöjlighetema att vårdare som biträder handikappad person vid resa erhållernedsättning av biljettpriset på samma villkor som den handikappade. I motionen 1977/78: 1571 av Per och (båda fp) föreslås att som sin mening ger regeringen tillkänna att SJ:s pensionärsrabatt skall gälla för resa . I motionen 1977/78: 1605 av (båda s) hemställs att anhåller att regeringenmedger omdisponering av kostnadsansvar enligt i motionen angivna specifikationför SJ, varigenom företaget blir i stånd att åstadkomma en i förhållande tillgällande trafikpolitiska beslut riktigare resultatredovisning. Enligt de meddelade riktlinjema för denstatliga trafikpolitiken (prop. 1963: 191, S3LU 1963: 1, rskr 1963: 424) skallSJ ersättas för driftunderskott pä sådana icke lönsamma järnvägslinjer, vilkastrafikering utgör en ekonomisk belastning för SJ men på vilka trafiken börbibehållas t. v. av samhälleliga skäl. Ersättningens storlek skall grundas päen förnyad bandelsundersöknlng. Resultatet av den senasteundersökningen, som genomfördes , redovisades i prop. 1975/76: 100 (bil.8, s. 199). För /79 har SJ begärt ersättning förunderskottet på det ersättningsberättigade bannätet med 873,6 milj. kr.Beräkningen av ersättningens storlek bygger pä SJ:s bedömning av hur bl. a.löne- och sakkostnader kan väntas utveckla sig intill budgetårets utgång. På intäktssidanhar räknats med taxeläget . Intäkterna har vidarenormaliserats med hänsyn till att de under separatredovisningens basår 1974var särskilt höga p. g. a. högkonjunkturen. SJ har baserat beräkningarna påantagandet att det ersättningsberättigade bannätet inte förändras under tidenfram till utgången av / 79. Vidare har SJ räknat med effekten avnedläggningen av linjen UppsalaHallstavik, som efter medgivande av regeringenlagts ned . Linjen ingår i en grupp av åtta särskilt trafiksvagabandelar, beträffande vilka nedläggningsprövning får äga rum enligt riksdagensbeslut (prop. 1975/76:100 bil. 8, /76:19, rskr 1975/76: 209). EnligtSJ minskar ersättningsbehovet om regeringen beslutar om ytterligarenedläggningar på dessa bandelar. Regeringen har gett SJtillstånd att lägga ned trafiken pä linjen FågelstaVadstena. Vidsin bedömning av de olika faktorer, som påverkar behovet av ersättning, sägersig föredragande departementschefen i första hand ha be aktat effekten avreduktionen av den allmänna arbetsgivaravgiften fr. o. m. den 1 januari 1978.Genom denna minskar anslagsbehovet. I beräkningarna av ersättningsbeloppetingår bl. a. det s. k. matarvärdet, varmed avses värdet för affärsbanenätet avden vagnslasttrafik som skulle falla bort vid den i separatredovisningssammanhangtänkta nedläggningen av det ersättningsberättigade bannätet. SJ har förmatarvärdet använt i princip samma framräkningsmetodik som för detersättningsberättigade bannätet, vilket för /79 lett till ettnegativt matar-värde. Med hänsyn till att matarvärdet helt speglarförhållandena pä affärsbanenätet kan en sådan beräkningsmetodik enligtföredraganden ifrågasättas. Man bör enligt honom i stället i princip räkna medatt basårets matarvärde bibehålls oförändrat fram till dess resultatet avnästa separatredovisning skall tillämpas. Även härigenom minskar anslagsbehovet. Dekorrigeringar föredraganden därmed gjort i beräkningarna vad gällerarbetsgivaravgift, framräkning av matarvärde, nedläggningseffekt m. m.reducerar ersättningsbehovet med sammanlagt ca 75 milj. kr. Anslagsbehoveti övrigt påverkas av bedömningen av den kommande utvecklingen vad gällertaxeläge, trafikmängder och kostnader. Den taxehöjning som SJ begärtatt få genomföra innebär en intäktsförstärkning för detersättningsberättigade bannätet med ca 20 milj. kr. De förväntadetrafikmängderna är i första hand beroende av bedömningarna avkonjunkturförändringarna, deras inverkan på SJ:s trafik i allmänhet ochgenomslaget på det ersättningsberättigade bannätet. Förutsättningarna för dessabedömningar anses i är i flera avseenden vara mer osäkra än någonsin.Ersättningsbeloppet påverkas vidare väsentligt av relativt obetydligaprocentuella förändringar vid fram-räkningen av löne- och sakkostnader och vidberäkningen av de trafikmängder som ligger till grand förintäktsberäkningarna. Motangivna bakgrand förklarar sig föredraganden inte beredd att förorda störrehöjning av ersättningen för det egentliga driftunderskottet än ca 63 milj. kr.Sådan ersättning föreslås sålunda utgå med 707,7 milj. kr. under budgetåret1978/79. SJanses vidare liksom under senare är böra få ersättning för de övergångsvisataxenedsättningar som förekommer i samtrafik mellan järnvägsnätet och vissaplatser vid nedlagda jämvägslinjer. De särskilda nedsättningarna, som hittillsgällt enbart styckegodstrafiken, kan i fortsättningen bli aktuella även ivissa andra fall. SJ har för ändamålet be- gärt2,8 milj. kr. i ersättning under /79, vilket tillstyrks avföredraganden. Somersättning för bibehållande av viss trafik m. m. vid olönsamma stationerberäknas ett belopp om 2,5 milj. kr. mot av SJ begärda 5,5 milj. kr. SJhar vidare för /79 begärt ersättning för vissa andraverksamheter med bristande företagsekonomisk lönsamhet som rege ringen ålagtverket och för vissa belastningar som SJ menar saknar motsvarighet hoskonkurrerande transportföretag. Sammanlagt uppgår enligt SJ:s beräkningarersättningsbehovet för dessa verksamheter och belastningar till 103,1 milj.kr. Föredraganden framhåller med anledning härav att i flertalet fall därvidberörda frågor tidigare behandlats i budgetsammanhang. har då tagitställning i ersättningsfrågan och härvid vägt in även andra faktorer än dem SJkan anses ha att utgå från, varför SJ:s ersättningsanspråk endast delvistillgodosetts. har sålunda tidigare ställt sig bakom uppfattningenatt någon ersättning inte bör lämnas SJ för driftvärn, medverkan i planeringenav det ekonomiska försvaret eller för avskaffandet av snittaxan i vissa relationer. Föredragandenförklarar sig beträffande övriga begärda ersättningar inte beredd att förordanågot ersättningsbelopp utöver vad som följer av tidigare beslut om utvidgningav rabatten till förtidspensionärer m. fl. Som ersättning härför förordas ettbelopp om oförändrat 2 milj. kr. Dettotala medelsbehovet för ersättning till SJ för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. för /79 beräknas därmed uppgå till (707,7-f2,84-2,5+2,0) 715 milj. kr. Ianslutning härtill vill utskottet erinra om regeringens beslut den 26 januari1978 att SJ skall iaktta återhållsamhet när det gäller att minska antaletpersonförande tåg eller att i övrigt företa ändringar i tidtabellerna försådana tåg så att inte regionalpolitiska strävanden motverkas och så att intetrafikförsörjningen påtagligt försämras för skolelever och andra trafikanter.Hinder skall emellertid inte föreligga mot sådana ändringar som äroundgängligen nödvändiga för en anpassning direkt eller indirekt till ensystematisering av tidtabellerna på huvudlinjerna eller som motiveras av ettmycket stort trafikbortfall Samråd skall ske med berörda länsstyrelseroch kommuner. Såsnart tidtabellen för tidtabellsåret frän fastställts skallenligt beslutet SJ för regeringen redovisa dels vilka tåg som kommer att drasin, dels vilka planerade indragningar och förändringar som i anledning av dettabeslut inte kommer att genomföras och dels vilka konsekvenser det senare medförmed avseende på SJ:s driftekonomi. Förändringar av såväl kostnader somintäkter skall belysas. Affärsbanenätet och det ersättningsberättigadebaimätet skall redovisas var för sig. Regeringen skall sedermera föreläggariksdagen förslag om den driftersättning till SJ som kan föranledas av besluteti fråga. Utskottet har för sin del och med beaktande av detanförda funnit sig kunna godta regeringens nu föreliggande förslag ianslagsfrågan. I sammanhanget vill utskottet erinra om att bl. a. frågorna omden framtida metodiken med avseende på underskottets beräkning, m. m. behandlatsav den trafikpolitiska utredningen, vars delbetänkande (SOU 1975: 66)Trafikpolitik behov och möjligheter f. n. bereds inom regeringens kanslisamt att enligt budgetpropositionen förslag härom till är attförvänta. Härvid torde kunna förutsättas att även de ytterligare förslag frånden trafikpolitiska utredningen rörande bl. a. SJ;s verksamhet samt frågornaom det s. k. kostnadsansvaret som förväntas kommer att närmareprövas. sålunda intagna ståndpunkt följer att utskottet avstyrker yrkandenai motionen 1977/78: 246 om ytterligare ökning av ifrågavarande anslag med 166milj. kr., motionen 1977/78: 268 om bekostande med medel från det sålundahöjda anslaget av försöksverksamhet med kraftigt nedsatta taxor och förbättradservice på linjerna ÖvertorneåKarungi och GällivareArvidsjaur samt motionen1977/ 78: 1228 om ett med 135 milj. kr. Likaledes avstyrksyrkandet i morionen 1977/78: 1605 att hos regeringen anhåller att SJmedges omdisponering av kostnadsansvar enligt motionärernas förslag, varigenomSJ skulle bli i stånd att åstadkomma en i förhållande till gällandetrafikpolitiska beslut riktigare resultatredovisning. Även detta yrkande tordenämligen i realiteten förutsätta en höjning av medelsanvisningen förändamålet. I motionen 1977/78: 340 begärs att riksdagenuttalar sig för att änkor som uppnått , alternativt som uppburithustratUIägg, skall få pensionärsrabatt på . Vid1975 års behandlade utskottet (: 9) ingående olika frågor rörandepensionärsbiljetternas giltighet m. m. Utskottet framhöll därvid bl. a. attförslag i frågor rörande utvidgning av rabatt-förmånerna på olika områden voreatt förvänta i anslutning till arbetet inom den trafikpolitiska utredningen.Beträffande yrkanden av samma innebörd som det nu aktuella faim sig utskottet med hänsyn inte minst rill de gränsdragningsproblem gentemot andra grapper somett bifall till dem skulle medföra inte kunna tillstyrka desamma. I sittbetänkande 1976/77: 20 faim utskottet inte heller anledning föreligga tilländring häri. Iavvaktan på resultatet av den trafikpolitiska utredningens principiellaöverväganden i taxe- och avgiftsfrågorna, har utskottet inte nu fuimit sigberett att biträda motionäremas yrkande och avstyrker därför motionen i fråga. Avsamma skäl anser sig utskottet ej heller kunna tillstyrka det i motionen1977/78:1570 framställda yrkandet att hos rege- ringenbegär utredning beträffande möjligheterna för vårdare, som biträderhandikappad person vid resa, att erhålla nedsättning av biljettpriset på sammavillkor som den handikappade. Frågan härom synes f. ö. böra lösas inom ramenför samhällets åtaganden i övrigt på det sociala området. Detsamma gäller yrkandet i motionen 1977/78: 266att hos regeringen anhåller om förslag till sådan utformning avregler för rörelsehindrade att dessa får utnyttja förstaklassvagnar på järnvägutan extra tillägg och yrkandet i motionen 1977/78: 580 att hosregeringen begär att rullstolsbundna handikappade får utnyttja 1 klass järnvägför 2 klass biljettpris. Utskottet förutsätter dock att HAKO-utredningensförslag om hur de handikappade bättre skall kunna utnyttja järnvägen kommer attbehandlas i den kommande propositionen om den statliga trafikpolitiken. Vidarevill utskottet i sammanhanget erinra om det uppdrag regeringen gett SJatt i. samarbete med handikappinstitutet ta fram underlag för en typ avjärnvägsvagn som gör det möjligt för rallstolsbundna resenärer att resa medrullstol med beaktande av de krav på säkerhet och bekvämlighet som börställas. Arbetet skall bedrivas skyndsamt och resultatet av uppdraget redovisastill chefen för . Ej heller har utskottet funnit sig beretttillstyrka yrkandet i motionen 1977/78: 1571 att SJ:s pensionärsrabatt skallgälla för resor . I anslutning härtill må framhållas att deinskränkningar beträffande resdagar som gäller måste bedömas som relativtringa och torde få ses mot bakgrund av de kommersiellt betingade övervägandensom legat till grund för rabattens införande. I motionen 1977/78: 464 hemställs att hosregeringen anhåller om sådan ändring i SJ:s författningar att studerande fårrätt att lösa även enkelbiljett i 2 klass rabatt. Utskottetanser för sin del, nu såsom tidigare, att här berörda spörsmål är av sådan artatt det närmast bör prövas i samband med den kontinuerliga översyn avrabattfrågorna som pågår inom SJ. Då utskottet också förutsätter att så skersynes någon åtgärd i ämnet frän sida ej påkallad. 1. att med bifall till regeringensförslag samt med avslag på motionema 1977/78: 246, 1977/78: 268, 1977/78:1228, såvitt nu är i fråga, och 1977/78: 1605 till Ersättning till statensjärnvägar för drift av icke lönsamma järnvägslinjer m. m. för budgetåret1978/79 anvisar ett anslag av . a. avslårmotionen 1977/78: 340, b. avslårmotionen 1977/78: 1570, c. avslårmotionerna 1977/78: 266 och 1977/78: 580, yrkan det 3, d. avslårmotionen 1977/78: 1571, 3. att riksdagenavslår motionen 1977/78: 464. Närvarande:Sven (), (), (). (), (), (), (), (), (), (), (), BertilZachrisson (s), östrand (s), i (c) och RolfDahlberg (m). beträffandemotiveringen för utskottets yrkande under 1 av , ,, , , och (samtliga s) som anser att den del av utskottets yttrande som på s. 4 börjarmed "I anslutning" och på s. 5 slutar med "närmare prövas"bort ersättas med text av följande lydelse: I enlighet med statsmaktens beslut åvilar det SJatt i konkurrens med andra transportföretag och pä lika villkor bedrivayrkesmässig trafik som s. k. affärsdrivande verk. Det innebär att SJ som andraföretag enligt affärsmässiga principer skall balansera sin verksamhet samtleverera eventuellt överskott till ägarna, vilket i detta fall är liktydigt meden resultatredovisning till statsmakten, eller till svenska folket om man såvill. Avsociala eller andra än transportekonomiska skäl har dock statsmakten beslutatatt transportplikt åvilar SJ vid vissa trafiksvaga bandelar. Enligt regeringensförevarande förslag skall således ersättning härför utgå med 707,7 milj. kr.,vilket enligt regeringens bedömning anses återställa redovisningsmässigkonkurrensbalans mellan SJ och andra transportföretag utan den transportpliktsom åvilar SJ. Såsynes dock fullt ut inte vara fallet. Utöver de i budgetpropositionen upptagnaersättningsobjekten förekommer nämligen också andra av statsmakten ålagdaekonomiska belastningar, som drabbar SJ ojämnt i förhållandetill andra transportföretag, vilket sätter den trafikpolitiska målsättningen om"lika vUlkor" ur spel. UtskottetviU i förevarande sammanhang också erinra om att en betydande del avjärnvägstrafiken vad gäller såväl gods- som persontrafik är inriktad påtransporter pä långa avstånd mellan olika regioner. TiU en del fungerarjärnvägsnätet emellertid huvudsakligen som ett trafikmedel för att tillgodoseregionala behov. Omman får en klar ansvarsuppdelning mellan landsomfattande resp. lokal- ochregionaltrafik, skapas också förutsättningar för att bedöma järnvägstrafikenutifrån detta perspektiv. Ettsammanhållet synsätt på statens ansvar för ett landsomfattande trafiknätaktualiserar frågan om en övergripande syn på sambandet mellan landsvägs- ochjärnvägstrafik. Enförändrad syn pä järnvägsnätet efter ovan angivna riktlinjer gör det naturligtmed en övergripande syn på investeringar i det allmänna vägnätet ochjärnvägarna. Den splittrade ordning som gäller missgynnar järnvägen ochförsvårar möjlighetema att förverkliga önskemål om överflyttning av trafik frånlandsväg till järnväg. förnyad trafikpoUtik bör järnväg och landsväg ges mer likartadeförutsättningar genom en sammanhållen syn pä investeringar, underhåll ochkostnader för säkerhetsanordningar m. m. På satrmia sätt bör mer likartadeförutsättningar gälla för ersättning för utnyttjande av väg och järnväg,varigenom ett mer rättvist kostnadsansvar bör kunna uppnås. Härigenom skapasocksä fönitsättningar för en ökad samverkan centralt och regionalt mellanolika trafikgrenar, vilket från samhällsekonomisk synpunkt är mycketangeläget. Enöversyn av järnvägsnätet enligt de riktlinjer som ovan anförts bör därförenligt utskottets uppfattning komma till stånd. Den bör kimna ersättabandelsundersökningar av traditionell modell. En sammanhållen syn päinvesteringar m. m. i järnvägar resp. landsvägar bör därför ingå i de förslagom en förnyad trafikpolitik som av regeringen aviserats. Häri bör ocksäinbegripas frågan om ersättning för nyttjandet av de fasta anläggningarna förde båda trafikslagen. Trafikpolitiska utredningen och den regionalatrafikplaneringen har gett förutsättningar för sådana ställningstaganden. Medhänsyn till det omfattande utredningsmaterial som där föreligger samtytterligare tillkommer genom det utredningsförslag som förväntas fränden trafikpolitiska utredningen bör det vara möjligt att redan underinnevarande år redovisa resultatet av översynen för . Utskottetförutsätter också att så ovillkorligen sker. Iawaktan härpå har utskottet funnit sig kunna godta regeringens förslag underförevarande punkt.