bet · G101KU35 · 1977-12-31 00:00:00 — Belräffande dispositionsplanen i övrigt (bebyggelsegruppernaB och C) anser regeringen i likhet med planverket att behovet av enbebyggelseexploatering där får anses övergripa Jordbruksintressena, varfördessa inte bör anses utgöra hinder för utbyggnad av denna del avdispositionsplanen i dess utformning efter revidering . Närdetgäller tätortens expansionsmöjligheter i övrigt synes utöver U 2-området iområdesplanen (Främmerbodarna nordväst om ), som ej berörs av någraJordbruksintressen, i första hand en utbyggnad vara möjlig av en del avfriområdet Spikbodarna-Gräfsåsen väster om U 2-området. Vidare börmöjligheterna till expansion norrut-in i kommun-undersökas (se prop.1975/76:1, s, 137 och 189). På grund av det anförda skall de underställdastadsplanerna ej faststäl- Regeringen lämnar kommunens framställning omfastställelse av slads-planeförslagen ulan bifall. KU 1977/78:35 152 Besväri fråga om byggnadsplan för del av Gullåkra 1:1, 5:1, 2:4 m. fl. fastigheter(Kryddgården) i kommun i har genom beslut den 5mars 1976 vägrat fastställa ett av kommunfullmäktige i kommun den28 antaget förslag till byggnadsplan fördel av Gullåkra 1:1, 5:1,2:4 m, fi. fastigheter (Kryddgården) i Brågarps socken inom kommunen. Förslaget har angivits påen av stadsarkitekten upprättad ochi reviderad karta med tillhörande planbestämmelser och beskrivning.Över beslut har kommunen anföri besvär. Yttrande har avgivits avstatens planverk efter hörande av lantbruksstyrelsen. Planområdet, som är stort, ärbeläget nordväst om tätort mellan den ledningsgata somavgränsar befintliga planlagda bebyggelseområden inom tätorten och Gullåkra by.Planområdet är obebyggt och utgöres av högklassig Jordbruksmark - klass \0+enligt den åkergradering som utförs av lantbruksnämnden i . Enligtplanförslaget skall området exploateras för bostadsändamål. Deför jordbruksproduktion bäsl lämpade områdena i landet finns i , Ibeslut angående program för fullföljande av riktlinjer för denfysiska riksplaneringen i har regeringen bl. a. uttalat, attöversiktliga planer för markanvändningen som beaktar jordbruksintressena borde utarbetasinom samtliga kommuner i länet. För länet skall vidare gälla alt kommunernaborde samarbeta med varandra och samråda med bl. a. länsstyrelse ochlanibruksnämnd i syfte att utarbeta program för hushållning medjordbruksmarken. De samlade överväganden, som därvid gjordes, borde bildautgångspunkt för de enskilda kommunernas planering. Regeringen anser att, innanangivet markhushållningsprogram föreligger, stor reslriktivitet bör iakttagasmed ianspråktagande av jordbruksmark av nu aktuell beskaffenhet för annatändamål. En förutsättning för att KU1977/78:35 153 så skall få ske är atl allsidigt underbyggda överväganden- där bl, a, alternativa lokaliseringar för tätortsutbyggnaden undersökts ochvägts mol varandra och mot Jordbrukets intressen - visar att markenoundgängligen behövs för att en viktig samhällsutbyggnad skall kunna genomföraspå ett ändamålsenligt sätt. Den utredning, som kommunen åberopat till stöd förframställningen om fastställelse av planförslaget, svarar inte mot nämnda krav.På grund av vad sålunda har anförts lämnar regeringen kommunens besvär ulanbifall. KU 1977/78:35 154 Pl835/76, 846/76, 859/76, 860/76, 871/76 Uppåkra-FlackarpsLRF-avdelning, c/o Per St, , 225 90 , Gullåkra, 24500 ,, 222 48 GoUhard Dieden, UppåkraGård, 225 90 Besväri fråga om byggnadsplan för del av Stora 1:4 och 7:3 m. fl, fastigheter(Året Runt byn) i samhälle inom kommun Länsslyrelsen i fastställde den 13april 1976 ett av kommunfullmäktige i kommun den 25 augusti 1975anlaget förslag till byggnadsplan fördel av Stora 1:4 och 7:3 m, fi.fastigheter (Året Runt byn) i samhälle inom kommunen. Förslaget,som även innehåller bestämmelser, har angivils på en av arkitekten upprättad, sedermera reviderad karta medbeskrivning. Överlänsstyrelsens beslut har Förbundet m, fi. Yttrandenhar avgivits av länsslyrelsen , av lantbruksstyrelsen den 16december 1976 och av statens planverk , Klagandena har härefterinkommit med skrivelser. Förbundet och FlackarpsLRF-avdelning är inte behöriga att fullfölja talan mot beslut.Av dem anförda besvär upptas därför inte till prövning. Planområdet,som är stort, är beläget i omedelbar anslutning till Hjärupssamhälle, nordväst om tätorts centrala delar.Marken, som omfattas av planförslaget, ingår i ett jordbruksdistrikt medvälformade åkerkvarter och tillhör landets bästa - klass \0+ i denlO-gradiga skalan. KU 1977/78:35 155 De för jordbruksproduktion bäst lämpade områdena ilandet finns i . I beslut angående program förfullföljande av riktlinjer för den fysiska riksplaneringen i harregeringen bl. a, uttalat, att översiktliga planer för markanvändningen sombeaktar jordbruksintressena borde utarbetas inom samtliga kommuner i länet. Förlänet skulle vidare gälla att kommunerna borde samarbeta med varandra ochsamråda med bl. a. länsstyrelse och lantbruksnämnd i syfte att utarbeta programför hushållning med jordbruksmarken. De samlade överväganden, som därvidgjordes, borde bilda utgångspunkt för de enskilda kommunernas planering.Regeringen anser att, innan angivet markhushållningsprogram föreligger, storreslriktivitet bör iakttagas med ianspråktagande av Jordbruksmark av nuaktuell beskaffenhet för annat ändamål. En förutsättning för att så skall fåske är att allsidigt underbyggda överväganden - där bl. a. alternativalokaliseringar för tätortsutbyggnaden undersökts och vägts mot varandra och motjordbrukets intressen - visar att marken oundgängligen behövs för att en viktigsamhällsutbyggnad skall kunna genomföras på ett ändamålsenligt sätt. Denutredning, som kommunen åberopat till stöd för framställningen om fastställelseav planförslagel, svarar inte mot nämnda krav. På grund av vad sålunda haranförts upphäver regeringen fastställelsebeslut. KU1977/78:35 156 PM angående regeringens åtgärder rörande () efter utskottets granskning av 80-ärendet (KU1976/77:44) godkände våren 1976ändrade riktlinjer för 80-projektet (prop. 1975/76:207, NU1975/76:72). Till grund för dessa ändrade riktlinjer låg beslut i NJA:s ochStatsföretags styrelser . rekommenderade att frågan omstålverket skulle skjutas . Delta meddelade NJA regeringen i enrapport , NJA-styrelsens rekommendation grundade sig på delsegna, dels internationella marknadsundersökningar rörande möjligheterna attsälja Slålämnen och varmvalsade band. beviljade anslag för NJA:s fortsattaverksamhet med (prop, 1976/77:57, NU 1976/77:21).Kapitaltillskottet syftade enligt propositionen til! en finansiellrekonstruktion för att säkra NJA:s fortbestånd. Efter underhålls- ochinvesteringsinsatser av begränsad omfattning, vilka skulle genomföras utantillskott av statsmedel, planerades en ökning av valsverkskapaciteten. Etttredje steg skulle bli en utbyggnad av den metallurgiska kapaciteten, vilkendock måste föregås av en totalbedömning av förutsättningarna inomhandelsstålbranschen. Av kapitaltillskottet på cirka 1,8 miljarder, som i sinhelhet betalades av staten, utgjorde 1,2 miljarder eftergift av lån ochaktieägartillskott från Statsföretag, Vidare förstärktes NJA:s soliditet medett kapitaltillskott på . förutsatte, att successivtskulle få ta del av -och i den mån sä behövdes ställning lill - planerna förden fortsatta utbyggnaden. Enligt utskottet innebar det aktuellariksdagsbeslutet elt klart principiellt ställningstagande till förmån för enpositiv utveckling av NJA, I ett särskilt yttrande framhöll näringsutskottetssocialdemokratiska ledamöter bl. a, följande. En nyinriktning av verksamheten vidNJA ter sig nödvändig. Att denna helt enligt tidigare beslul i högregrad inriktas på en utbyggnad av den metallurgiska delen som grund för en meraexpansiv verksamhet finner vi vara riktigt, NJA-styrelsens beslut att i detuppkomna läget i första hand genomföra en rekonstruktion av företaget, främst inriktadpå den finansiella .sidan, är det rimligt att acceptera, och vi är beredda attmedverka därtill. Vi förutsätter att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag rörande NJA:s fortsatta utveckling och beträffandeStålverk 80, Vi finner det angeläget framhålla att den fortsattainriktningen av förädlingsprocessen vid NJA så långt möjligt bör nära samordnasmed övrig handelsstålindustri inom landet i former som kan befinnas lämpliga.Intresset härför inom den icke statsägda industrin har vi uppfattat som mycketstort. Det rör sig om en gemensam angelägenhet för att hävda den svenskaStålindustrins avsättningsmöjligheter på en marknad med hård konkurrens. KU1977/78:35 157 beslutade ifebruari 1976 att utreda frågan om den svenska handelsslålsindusirins framtidautveckling och struktur. En av förutsättningarna för utredningen var att ettnytt stålverk skulle uppföras i , I denna del ändrades direktiven sedanNJA:s styrelse fattat beslutet all skjuta planerna på ett nyttstålverk . Utredningen lämnade sitt betänkandeHandelsstålsindustrin inför 1980-talet (SOU 1977:15-16). härefterbörjade , , och Bergslags ABöverlägga om bildandet av ett gemensamt handelsstålsföreiag. Dessaförhandlingar avslutades och ledde till att de berördaföretagen föreslog att ett gemensamt handelsstålsföreiag. (), skulle bildas, I prop, 1977/78:87, som föreladesriksdagen, läggs fram förslag om del framtida statliga engagemanget ihandelsstålsindustrin m, m. Till grund för propositionens förslag liggerhandelstålsutredningens betänkande. Enligt förslaget skall staten, som ett ledi omstruktureringen av stålindustrin, finansiellt medverka vid bildandet av etthandelsstålbolag. , 1 detta avses ingå stål- och gruvrörelsernai , och samtGränges järnvägsrörelse. Staten avses erhålla av aktierna. Sammanlagtbegärs anslag med ca . Av beloppet skall 181,3 miljonerkronor anvisas till Statsföretag för att avveckla projektet 80,Anslagsframställningen avser i övrigt 1 800 miljoner som lån till det nyabolaget, 700 miljoner som bidrag och sammanlagt 706 miljoner i form avskuldebrev till Statsföretag och det nya handelsstålbolaget för att möjliggöraförvärv av järnvägsrörelse. Det bör i sammanhanget nämnas att av de som staten enligt beslut lämnade tillNJA beräknas återstå i företaget sedan 1977 års förlustfrånräknats. anslag har enligt uppgift från industridepartementet använtspå följande sätt: Täckning av föriuster 128 milj, kr. Täckningav förluster 713 milj, kr. avskr, och utrangeringar 214 milj. kr. Täckningav förluster (prel.) 390 milj, kr. 1 445 milj, kr. Återstår 355 milj. kr. 1 800 milj, kr Beträffande 80-projektetanför industriministern, alt han anser ett fullföljande av projektet f. n, varahelt orealistiskt. har i sill betänkande 1977/78:45enhälligt tillstyrkt det begärda anslaget. I en reservation (s) yrkastillkännagivanden till regeringen angående bl, a, villkoren i denöverenskommelse som ligger lill grund för det KU 1977/78:35 158 nyabolaget samt angående en investerings- och strukturplan för handelsstålsindustrinm. Beträffande 80-projektet förutsätts i reservationen, att i denlångsiktiga planeringen för det nya förelaget beaktas vad statsmakterna 1977uttalade om en utökning av valsverks-och stålämneskapaciteten vid NJA. Iövrigt berörs inte 80-problematiken i utskottets belänkande. Riksdagenhar beslutat i enlighet med betänkandet. Somframgår av det föregående har någon utökning av valsverkskapaciteteneller den metallurgiska kapaciteten inom NJA inle kommit till stånd. Detbör vidare nämnas, att bildandet av innebär en reduktion av personaleninom handelsstålbranschen med ca 4 000 personer. Av dessa lär enligt uppgiftfrån industridepartementet ca I 000 personer hänföras till NJA. Enligt prop,1977/78:87 (s, 43) avser att genomföra ett omfattande utbildningsprogramoch andra åtgärder för att stärka möjligheterna för den personal som berörs atterhålla nya arbetsuppgifter. I propositionen anförs vidare: Kostnaderna för dessa åtgärder för övertaligpersonal har av parterna uppskattats till ca 600 milj, kr, somomfattas av prognosen. SvenskStål kommer inte alt ha resurser att i denomfattning som krävs kunna genomföra nämnda åtgärder för övertalig personal ibolaget. Statsmakternahar beslutat om särskilt sysselsättningspolitiskl stöd inomstålindustrin m, m. (prop, 1977/78:59, AU 1977/78:17, rskr 1977/ 78:85). Dettastöd är avsett att komplettera de resurser som företagen själva besitter och påså sätt göra det möjligt för företagen att bedriva en personalpolitik somsyftar till en omställning i för samhället acceptabla former. Desålunda beslutade arbelsmarknadspoliliska insatserna kan beräknas motsvara endasten del av de i prognosen upptagna kostnaderna för övertalig personal. Under ettinledande skede bör resterande del av dessa kostnader kunna bestridas med medelur rekonstruktionslånet. Bolaget bör som underlag för beräkningar av dearbetsmarknadspolitiska insatser som behövs för ändamålet precisera sinakostnader för övertalig personal. Statligainsatser kan komma att behövas även för att upprätthålla sysselsättningen i deberörda kommunerna. Om medel, utöver dem som anvisats för Svenskt Stål och för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder, skulle komma alt behövas för detta ändamål får förslag härom anmälassärskilt, I samband med 80-proJektet träffades avtalmed Kröchnerkon-cernen i om viss export av stålämnen. , som ingicks och löper t. o, m. , harNJA förbundit sig att leverera 50 000 lon stränggjutna billets frånLuleå till ett valsverk som ägs av i Haspe i , Kröchnerstillverkar armeringsjärn av del exporterade materialet, (Det ursprungligaStålverk 80-projektet avsåg export av ca stålämnen . )Leveranserna fullföljs avtalsenligt av NJA. Avtalet innebär bl, a. att NJA fåren viss andel KU 1977/78:35 159 avKröchners försäljningspris förarmeringsjärnet. Denna andel uppgår nu till av försäljningspriset. F, n. bedöms avtalet som mycket ogynnsamt för NJAberoende på de mycket låga priser på armeringsjärn som råder i . 1977/78:89 läggs fram förslag om särskildersättning till kommun med 50 miljoner konor, avsedd att täcka en del avde kostnader som kommunen och kommunens företag gjort i samband med denplanerade utbyggnaden av NJA. Kommunens övriga ersättningsanspråk avses tillstor del täckas genom åriiga extra skatleutjämningsbidrag ,vilket bidrag sammanlagt beräknas uppskattas till . Av det iprop. 1977/78 begärda bidraget lill Statsföretag ingår vidare 101 miljonerkronor, som enligt avtal mellan kommun och NJA skall erläggas av NJA förövertagande av vissa anläggningar som kommunen har utfört i Stålverk80-området, KU1977/78:35 160 PM ang. granskningsärende rörande energipolitiken Till årets granskning har anmältsfrågan om regeringens handläggning av energifrågorna, hand har tillkansliet uppdraget preciserats till att avse följande sex frågor, 1, Tillämpningen av villkorslagen, 2, Handläggningenav frågor rörande kärnkraftsblocket . 3, Vissauttalanden rörande framtiden för ASEA-ATOM. 4, Frågan omutbyggnaden av vattenkraften (och Stenkulleforsen), 5, Tillstånd tillprospektering av uran, 6, ABavtal med . 1 denna PM ges en redovisning avdessa frågor under resp. rubrik. avtal med tas upp under p. 1.Redovisningen bygger på riksdagsprotokoll, regeringsbeslut samt uttalanden frånolika statsråd. I propositionen 1976/77:53 medförslag till lag om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle m,m,, vilken lades fram , föreslog regeringen en särskildlag, den s. k, villkorslagen, som är tillämplig på kärnkraftsreaktor för vilkentillstånd vid lagens ikraftträdande har meddelats enligt aiomenergilagen(1956:306) och som inte har tillförts kärnbränsle före , Enligt villkorslagen, som antagits av (NU 1976/77:23),skall frågor om hanteringen av använt kärnbränsle och högaktivi avfall varalösta innan en reaktor får tas i drift. Tillstånd meddelas av regeringen.Tillstånd får endast meddelas om reaktorinnehavaren har företett avtal som påelt betryggande sätt tillgodoser behovet av upparbelning av använt kärnbränsleoch har visat hur och var en helt säker slutlig förvaring av det vidupparbetningen erhållna högaktiva avfallet kan ske. Om använt kärnbränsle inleavses bli upparbetat krävs för tillstånd att reaktorinnehavaren har visat huroch var en helt säker slutlig förvaring av det kan ske. För reaktorn , som var rärdigställd vid lagenstillkomst, gäller särskilda föreskrifter. Dessa innebär i huvudsak att reaktorninle får drivas efter utgången av , om inle särskilt tillstånd harmeddelats till det. De krav som krävs för fortsalt drift av ärmindre omfattande än de KU 1977/78:35 161 somgäller för övriga reaktorer. Sålunda är det, om använt kärnbränsle avses bliupparbetat, tillräckligt om reaktorinnehavaren kan förete ettupparbet-ningsavtal. Kravet i den del som avser slutlig förvaring av detupparbetade avfallet gäller däremot endast för övriga reaktorer. Omupparbelning inte avses ske skall reaklorinnehavaren ha visat att hanteringenav använt, ej upparbetat kärnbränsle kan ske på elt helt säkert sätt. Omtillstånd vägras eller om villkorslagen i annat fall föranleder att meddelattillstånd inte kan utnyttjas, är reaktorinnehavaren berättigad till ersättningfrån staten för förlust till följd av åtgärd som han har vidtagit före lagensikraftträdande. ansökte omtillstånd enligt villkorslagen att få tillstånd att ladda kärnkraftsreiiktorn Ringhals3, I samband därmed förekom uppgifter i pressen rörande telefonsamtal mellanenergiministern och generaldirektör . Frågan logs upp då () väckte en fråga tillenergiministern rörande tillämpningen av villkorslagen. Under debatten - somredovisas nedan - ifrågasatte om energiministern i dettasammanhang handlat på ett sätt som innebar att han utövat ministerstyre. §6 Om tillämpningen av villkorslagen Statsrådet erhöll ordel för attbesvara () anmälda fråga, 1977/78:231, ochanförde: har frågat mig delsom Jag kan stödja mig på något regeringsbeslut när jag nu "för fram nya kravpå vad ansökan att få ta i drift skall innehålla",dels hur detta i så fall överensstämmer med det faktum alt villkorslagen -enligt regeringens eget förslag och det beslul som fattats i -överlämnar åt kraftbolagen själva att i ansökan föra fram ettdera av de tvåavfallshanteringsalternativen upparbelning resp, direkt slutförvaring. Fråganvilar på felaktig grund. Jag har inte fört fram några nya krav på vadvattenfallsverkets ansökan om tillstånd enligt villkorslagen att ta 3i drift skall innehålla. Däremot har jag vid samtal med vattenfallsverketsgeneraldirektör pekat på den internationella utvärdering av kärnbränslecykelnsom nu påbörjats och den inverkan den kan få på frågan om hanteringen avutbränt kärnbränsle. Utvärderingen beräknas vara avslutad , meningen kan nu förutsäga om .så blir fallet. Självfallet går det inte heller atti dag dra några bestämda slutsatser om vilka resultat som utvärderingenkommeratt ge. Det är bl, a. mol denna bakgrund viktigt att vi håller öppna deolika vägar som finns när det gäller slutförvaring av utbränt kärnbränsle ochinte ensidigt låser oss vid det ena eller det andra alternativet. 11Riksdagen 1977/78. KU1977/78:35 162 ligga i kraft företagens intresse att ägna ökaduppmärksamhet åt det alternativ som innebär direktförvaring av utbräntkärnbränsle. Del kan också ligga i deras eget intresse att ansöka om tillståndenligt det alternativet. Jag ber alt få lacka energiministern för svaret. Låt mig först säga att tid somenergiminister har varit fylld av ständiga försök att påverka kraftföretagenatt ge efter för linje i kärnkraftsfrågan,även närdenna stått i stridmed regeringsdeklarationen och de överenskommelser som har träffats iregeringen. Vad som hände när strax före nyår ringde uppVattenfalls generaldirektör är bara den senaste i raden av manövrer men säkertinte den sista, om energiministern får fortsätta. Den intressanta frågan här är emellertid vad somhände innan statsrådet på grund av den offentliga debatten i viss mån tvingadestill reträtt i denna fråga. Det rör frågan om ministerstyre. T. o. m, fieraborgerliga tidningar har frågat sig om inte energiministern gått för långtden här gången. Det räcker faktiskt en bra bit att biira citera hans egetpressmeddelande efter hemkomsten från , och han vidhåller resonemangeti sitt svar lill mig . Sä här säger han om samtalet med : En åsikt Jag då förde fram var att kraftföretagen görklokt i att skaffa sig en handlingsfrihet, dvs. att ansöka om de bådaalternativ villkorslagen erbjuder. Lägg märke lill att det är ett klart försök att påverkaVattenfall att komplettera sin ansökan om för att skallvinna tid i energifrågan! Lägg också märke till atl det här är fråga om ettsamtal mellan den minister som inför regeringen är ansvarig för energifrågornaoch hans underlydande generaldirektör. Jag vill fråga : Kan man -komma mycket längre än så i form av klara besked från en ministers sida? Del är helt klart - jag vill slå fast det - att avsiktenvarit att påverka på ett sätt som inte är förenligt med gällanderegler, som stadgar förbud mot ministerstyre. Jag lämnar därhän den inledning LennartPettersson gjorde angående försöken att påverka kraftföretagen - det var intedet som frågan gällde. När det gäller frågan om ministerstyre eller ej vetLennart liksom övriga ledamöter här i kammaren alt del finnssärskilda procedurer för att pröva den saken. ochsocialdemokraterna försökte använda dem i annan fråga - med käntresultat. Det är bara att konstatera - med viss ironi - att vad jag den gångenvar i för att utröna och på ett tidigt stadium fick klart för migbekräftades i regeringens kommuniké av . I övrigt har jag ingen kommentar til I de insinuationersom här framförts. Vi har en särskild ordning för att pröva sådana saker.Däremot vill jag säga att svaret på frågan naluriigtvis är utdelat till helaregeringskretsen. Jag kan för upplysnings skull meddela att det också hartillställts generaldirektör, utan att han givit några synpunkterpå dess innehåll som strider mol det svar jag lämnat. KU 1977/78:35 163 LENNARTPETTERSSON (s): Det är intressant att energiministern lar upp frågan om vad som händeförra året i . Den gängen räddade den borgerligamajoriteten i konstiiutionsutskottet energiministern. Vad som händer efter detnya övertrampet, som vi diskuterar här , vet ingen av oss. Jag vill barapåpeka att också borgerliga tidningar, som rimligen borde stödja den borgeriigaregeringen på denna punkt, börjar undra om inte energiministern har gått förlångt. Energiministerntyckte inte att jag givit tillräckligt belägg för att energiministern gjortsig skyldig till något övertramp. Låt mig då påpeka att det faktiskt finnsytterligare skäl som kan anföras. Jag tänker på den intervju medenergiministern som gjordes i av i anslutningtill det samtal industriministern hade med , Jag vill ha klartbesked om huruvida energiministern talar å regeringens vägnar när han i denintervjun säger: "Regeringen kan tidigast lämna besked omlandets sjunde kärnkraftsaggregat - - får startas. Anledningen äratt , som äger , bör presentera ansökningar både vadgäller upparbetat och icke upparbetat kärnbränsle för slutlig förvaring." Ärdet riktigt, herr energiminister, att ni hade den uppfattning som kommer fram iintervjun, är del rimligen också riktigt att ni förde fram samma synpunktertill generaldirektör i ert samtal med honom. Jag känner inte til I den intervju som åberopas, och framför allt ärdet inget citat av vad jag har sagt. Jag har bara ställt uppföre/? intervjuiden här frågan, nämligen för FLT, och den återges alltså i en rad landsortstidningar.Om de återgivna meningarna är hämtade ur den intervjun är det inte ett citat avvad jag har sagt utan Journalistens egen tolkning av samtalet. Jaghar sagt till , och det står jag för, att min målsättning är attfrågan om skall behandlas . Men jag kan inte veta vilkaremissynpunkter som kommer in, inte heller vad den tekniska granskning somkommer att utföras med hjälp av internationell expertis kommer att leda till.Den reservationen har jag gjort, men i övrigt är målsättningen som sagtbehandling . Sedannoterar Jag att som vanligt åberopar borgerliga tidningarsåsikter. De var lika litet som åhörare till det samtal somfördes. LENNARTPETTERSSON (s):