bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Utskottet har, med den beredningstid som stått tillförfogande, inte haft möjlighet att göra några ingående analyser av t. ex.vilka fördyringar som ev. kan uppstå genom en förhållandevis kort byggnadstidför Södra . Delsamma gäller den jämförande årskostnadskalkyl sompresenteras i förslaget. Utskottetkoncentrerar sig i yttrandet på en jämförelse mellan de nu föreliggandealternativen, dvs. främst återflyttning till enligtföreliggande förslag och fortsatt förhyrning av lokaler vid . Utskottetvill emellertid inledningsvis anföra att det hade varit värdefullt om det iförslaget 5 något belysts hur de bägge alternativen passar in i den samladelokalförsörjningsplanen för den statliga verksamheten i Stockholms-området.Intressant hade också varit atl kunna sätta in den nu aktuella frågan itotalbilden vad gäller statens mellanhavanden med i mark- ochfastighetsfrågor. Denna bild innefattar elt flertal större frågor, t. ex. denom den framlida dispositionen av marken vid . Förhandlingarnamed kommunen om är inte slutförda. Utskottetgör beträffande den bedömningen alt en successivflyttning lill under alla förhållanden hade blivit nödvändig. Dennu planerade mera samlade flyttningen har emellertid ett direkt samband medriksdagens beslut om återflyttning lill . Sannolikt kannybyggnationen och flyttningen ske i långsammare takt om nu skullevälja atl stanna vid . Imotionen 1977/78:19 anförs bl. a. att de kostnader för nya lokaler förregeringskansliet som uppkommer som en följd av återflyttning tillHelgeandsholmen måste inkluderas i den totala kostnadsberäkningen förHelgeandsholmsprojektet, Oavsett om flyttning kommit tillstånd ulan återflyttning till eller ej, bör enligtutskottets mening hänsyn endast tas till sådana kostnader som påverkas avvilket beslut fattar. Av detta skäl bör kostnaderna förregeringskansliets nya lokaler inte belasta alternativet iannan mån än som kan motiveras av att kostnaderna blir högre med den tidplansom gäller än om utbyggnaden av kan ske i lugnare takt. Enkostnad som dock har ett direkt samband med och somenligt utskottets mening borde flnnas med i kalkylen, men inte gör del, är vadsom kan betecknas som dubbelhyra för de delar av som nuåterfinns i kanslihusbyggnaden och för den period då denna måste stå tom förombyggnad (1981-1983). Delsamma lorde i viss 5 1977/78. KU 1977/78:23 66 mångälla andra verksamheter för den period då byggnadema på måstestå tomma på grund av ombyggnad. 1anslutning till vad ovan anförts om bl. a. dubbelhyror vill utskottet meraprincipiellt kommentera ett par punkter i den nämnda kalkylen. Den ena punktengäller del nuvarande värdet av riksbyggnaderna och marken på . 1kalkylen är dessa, främst lill följd av eftersatt underhåll, upptagna till ettnegativt värde, -35 milj. kr., en summa som därigenom belastar SergelsTorgs-alternativet. sker trots atl kommunen erbjudit sig att övertariksbyggnaderna. Utskottet har förståelse för all byggnadskommittén inteansett sig i sak böra pröva detta kommunens erbjudande. Av detta följer dockinte självklart all den här diskuterade kalkylen skall upprättas på det sättsom skett. Eftersom det föreligger ett anbud som ligger högre än de -35 milj.kr. som byggnadskommittén anger värdet till, så innebär det att byggnaderna ochmarken har ett allernativanvändningsvärde. I princip bör då detta senare värdeanvändas i kalkylen. Om sedan väljer atl behålla riksbyggnaderna av andraskäl än för deras användning som riksdagshus bör kostnader och intäkter somföljer härav inte belasta något av de nu aktuella riksdagshusalternativen. Omriksdagen skulle välja att nu stanna kvar vid medlängtidsförhyrning men vill behälla riksbyggnaderna för att hålla möjlighetenöppen att i framliden utnyttja för ett riksdagshuskommer emellertid frågan i elt annat läge. Då är det riktigt alt sombyggnadskommittén gör belasta med kostnaderna fören upprustning av riksbyggnaderna. Det kan emellertid ifrågasättas om man intedå borde få några hyresintäkter från uthyrningen av riksbyggnaderna - intäktersom i jämförelsen borde tillgodoföras alternativet . Denkalkylmetod som används är av stor betydelse för utfallet av den gjordajämförelsen. 1 det sammanhanget kommer, förutom de 35 milj. kr. som nu belastaralternativet , även kostnader för grundförstärkning in i bilden.Som en följd av förslagets synsätt, alt under alla förhållandenkommer att behålla , har hänsyn ej tagits till kostnader förgrundförsiärkning. Sådana uppkommer nämligen oavsett vilken den framtidaanvändningen blir. Om man tillämpar det alternativa synsättet, och i kalkylenbeaktar kommunens offert i alla dess delar, måste man la hänsyn till atlkostnader för grundförstärkning kommer att få bestridas av den framtida ägaren,i detta fall kommunen. Med ett sådant synsätt skall dessa kostnader belastaHelgeandsholmsprojektet i den gjorda jämförelsen, eftersom det bara är i detalternativet staten drabbas av kostnaderna. Denandra punkt utskottet vill kommentera gäller vilken tidpunkt jämförelsen mellanalternativen skall avse. I förslaget sker jämförelsen i prisläge 1977-04-01.Härigenom behövs inga antaganden om framtida pris-och kostnadsutveckling,vilket är en fördel. Detta är ett helt godtagbart KU 1977/78:23 67 förfaringssättförutsatt alt utfallet för de båda alternativen påverkas i samma grad avframtida prisutveckling. Om så inte är fallet blir jämförelsen rättvisandeendast om någon prisstegring inte sker framöver. Eftersom en sådan utvecklingerfarenhetsmässigt inte är särskilt sannolik kommer, i den aktuellajämförelsen, alternativet att gynnas av att kalkylen sker iprisläge . Viden pris- och kostnadsutveckling på ca 7 96 och med en ränta av sammastorieksordning blir de bägge alternativen kostnadsmässigl likvärdiga vidflyiiningstillfället . Vid högre ökningstakt (vilket vi haft under1970-talet) blir alternativet relativt sett dyrare. Utskottetvill också påpeka att även om man räknar i prisläge så ärjämförelsen i förslaget inte helt rättvisande. Det är nämligen kostnaderna 1983som måste jämföras, även om detta görs penningvärde. För att nåjämförbarhei måste man därför räkna om den beräknade hyran 1983 i SergelsTorgs-alternativet till nuvärde, priser. Vissa delar av årskostnaderna,bl. a. kostnaderna för drift, uppvärmning m. m. skall följa prisutvecklingen.Övriga delar är fasta över tiden och skall diskonteras. Om man antar attprisstegringslakten och räntenivån är lika stora och då använder statensnormalränla(vilken används i förslagets kalkyl för ) för attdiskontera den beräknade årshyran för till nuvärde får man lillresultat att årskostnaden för priser blirca 27,4 milj. kr. (24,0 milj. kr. om man undantar kapitalkostnad på värdet avrenovering av ). Delär enligt utskottet svårt alt göra någon säker bedömning av vilket alternativsom ger de lägsta framtida utgifterna. Mot bakgmnd av det anförda ochav atl vissa ytteriigare punkter i den jämförande årskostnadskalkylen kandiskuteras, gör utskottet den bedömningen att underiaget i förslaget 5 inte gertillräcklig grund för att hävda alt återflyttning till skallväljas framför andra alternativ, därför att det blir billigare. Utskottetvill framhålla att den reala innebörden av utgifterna på elt avgörande sättskiljer sig åt i alternativen. 1 utnyttjas redanbefintliga lokaler. Utgifterna beslår i huvudsak av hyresbe-talningar lillkommunen. Helgeandsholms-projeklel kräver däremot en betydande investering -resurser som arbetskraft och byggnadsmaterial måste tas i anspråk för atlalternativet skall kunna genomföras. Fråganom tidplanen för byggnadsarbetena i och tidpunkten för riksdagensåterflyttning till togs upp inom ramen för delbesparingsprogram som regeringen lade fram i komplelteringsproposi-lionen i maj1977. Föredragande statsrådet anförde då bl. a. att det som ett led istabiliseringsprogrammet var önskvärt att även återflyttning tillHelgeandsholmen senarelades. Föredraganden erinrade i sammanhanget om attriksdagen (KU 1976/77:41) syntes ha ställt sig bakom tanken att den, om denbeslutade sig för att återflytta till , skulle komma alt KU 1977/78:23 68 (FiU 1976/77:30 s. 58) anförde ifrågan bl. a. följande: Vad utskottet nu beskrivit visar tydligt alt omlidpunkten för återflyttning lill inte framflyttasuppkommer behov av en stark forcering av delar av Södra Klara-projektet.Utskottet anser i likhet med föredraganden att flera skäl talar mot en sådanforcering. Enligt utskottets mening bör regeringen därför i fråga om hela kunna arbeta med den förutsättningen atl arbetena inte börforceras, bl. a. med hänsyn lill risken för koslnadsfördyringar och tillbehovet av erforderiigt samråd med berörd personal. Detta innebär attriksdagens eventuella återflyttning till kommer att behövasenareläggas jämfört med beslut. Utskottet vill avslutningsvis framhålla att detstalsfinansiella lägel f n. är mycket ansträngt och kan förutses så förbliunder flera budgetår framöver. Alternativet medför betydligtstörre budgetanspråk än alternativet under de närmaste åren.Utskottet har i och för sig förståelse för behovet av att beslut i fråganfattas , bl. a. på grund av utformningen av kommunens offertsom innebär att besked bör lämnas kommunen . Det är dock enligtutskottets mening olyckligt att tvingas la ställning till delta storaprojekt ulan atl ha möjlighet att sätta in det i det större budgetperspektivsom ges då budgetförslaget för /79 föreligger. Närvarande:Björn (), (), Axel (), KnutWachlmeister (m), (), (), (),(), (), (), (),(), (c), () och (). 1)av () och () som anför: beslöt imaj 1974 i princip om en återflyttning till . Riksdagensförvaltningsstyrelse har enhälligt föreslagit atl arbetet med deltaprojekt fortsätts enligt de tids- och kostnadsplaner som byggnadskommitténredovisat. Finansutskottetsom beretts tillfälle atl yttra sig över förslaget och därav föranleddamotioner har inte haft den tid till förfogande som krävs för en KU 1977/78:23 69 ingåendejämförande analys av de olika alternativens ekonomiska konsekvenser. Delkan också enligt vår mening starkt ifrågasättas om en prövning av riksdagenslokalfrågor utifrån strikt flnansiella kriterier är meningsfull. Självfallet ärdet däremot angelägel alt de totala samhällsekonomiska konsekvenserna av ellfullföljande av beslutet om återflyttning till blir välbelysta. Underiaget synes oss i delta hänseende inte helt komplett, men detmaterial som föreligger ger oss inte anledning alt ifrågasättaförvaliningsstyrelsens förslag. 2) avAnton Fågelsbo (c) som anför: Jaganser för min del alt finansutskottet bort avge ett fullständigt yttrande meddirekt ställningslagande lill del framlagda förslaget 1977/78:5 och atlutskottet då skulle ha tillstyrkt hemställan i förslaget i enlighet med delprincipbeslut som fattade 1975. 3) avRolf Rämgård (c) som anför: Medhänsyn till tidigare fattade beslut vill jag framhålla följande. Tidpunktenför en eventuell återflyttning till bör inte ytteriigarefördröjas. Med hänsyn till att förberedelser och projekteringar i vad avserregeringskansliernas lokaler är långt framskridna och atl riksdagensåterflyttning till bör ske möjligt är det angeläget attden tidplan som antagit och som nu arbetar efterföljs. KU 1977/78:23 70 Byggnadsstyrelsen754 10 268 98 KU 1977/78:23 71 Innehållsförteckning 1 Orienterandebeskrivning............................... 72 1.1 Bakgrund.................................................... 72 1.3 Program och ytor......................................... 73 1.4 Yttre förutsättningar..................................... 74 1.5 Huvuddisposilion........................................... 75 1.6 Lokalstandard.............................................. 75 1.7 Teknisk standard.......................................... 77 2 Lokalförleckning Lokalbeskrivning................. 79 2.1 Entréer...................................................... 79 2.2 plenisal....................................... 80 2.3 Talmansrum................................................ 82 2.4 Kammarkansli............................................... 83 2.5 Stenografer/Composer.................................. ... 84 2.6 Statsrådsrum.............................................. ... 85 2.7 Klubbmm.................................................... ... 86 2.8 Ledamotsrum.............................................. 87 2.9 Utskott...................................................... ... 88 2.10 Vissa organ.................................. ... 89 2.11 Partigrupper................................................ 89 2.12 Sammanträdesrum........................................ 90 2.13 Massmedia.................................................. 92 2.15 Riksdagsbibliotek.......................................... 94 2.16 Restauranglokaler Serveringar..................... 95 2.17 Molionslokaler.............................................. 97 2.18 Gemensamma funktioner................................ .... 98 2.19 Verksläder Förråd Arkiv......................... .. 100 2.20 Städmm Omklädningsrum........................... .. 100 2.21 Parkering Inlastning.................................. .. 102 2.22 Tekniska utrymmen...................................... 103 3 Byggnadernasdisposition.............................. 105 3.1 Plenisalsbyggnadens disposition...................... 105 3.2 disposition............................. 107 3.3 Ledamotsbyggnadens disposition.................... 109 3.4 Riksplans disposition..................................... 111 KU 1977/78:23 72 1 Orienterande beskrivning (2) 1.1 Bakgrund(3) beslöt att flytta tillbakatill ombyggda lokaler på och att uppdra ålförvaltningsstyrelsen atl föranstalta om fortsatt arbete med riksdagenslokalfråga i första hand enligt alt. 2 i riksdagshusutredningen ochåterkomma till med nytt förslag om styrelsen skulle finna all nyaöverväganden talar för andra lösningar eller om andra förhållanden framkommersom motiverar detta. En byggnadskommitté bildades och underdess ledning har planeringsarbetet bedrivits så atl under hösten 1977skall kunna ta slutlig ställning till sin lokalfråga och en återflyttning kunnaske . Ijuli 1976 uppdrog byggnadskommittén åt att medverka iplaneringsarbetet. I uppdraget ingår jämväl att klarlägga de villkor undervilka kan stanna kvar vid och de konsekvenser det skullefå för lokalförhållanden på . Detmaterial som redovisas i denna skrift berör endast ombyggnad av lokalerna påHelgeandsholmen och ligger lill gmnd för de kostnadsberäkningar som ingår iredovisningen av utredningen. Ansvarig för lokalfråga är riksdagensförvaltningsstyrelse. För projektet har förvaltningsstyrelsen tillsättenbyggnadskommitté. utgörs av riksdagsledamöterna ordförande, , , , , och , förvaltningsdirektören verkställande ledamot samt i egenskap av personalrepresentanterexpeditionsföreståndaren (SF), avdelningsdirektören (TCO) och kanslichefen (/SR). I kommitténs arbete haräven deltagit avdelningsdirektören vid OlleEtzén. Expert och utredningsman har varit professor . Byggnadskommitténhar bildal ett arbetsutskott vilket utgörs av , saml som representant för personalorganisationerna SigfridLarsson. Ensamrådsgrupp från har tillsalts beslående av arbetsplatsrepresentanter,representanter för de fackliga personalorganisationerna, huvudskyddsombudel ochsäkerhetschefen. för projektet är följande: KU 1977/78:23 Konsultgruppensom har uppdrag med projektet har följande sammansättning: El-& transp. ansv.handl: ing. ansv.handl: ing, 1.3Program och ytor (4) Verkstäder, förråd, arkiv Städrum, omklädningsrum, , m, m. Tilldessa ytor kommer utrymmen för teknisk installation och kommunikationer. KU 1977/78:23 74 Inre sambandskrav innebär bl, a, atl plenisalenskall vara lätt tillgänglig för kammaranknulna verksamheter, massmedia ochåhörare saml alt ledamöterna skall kunna nå sina platser i plenisalen frånsina arbetsrum inom max . Lokalernasstandard beträffande ytskikt, klimat och belysning motsvarar förhållandena vidSergels torg. Beträffandeinredning och utrustning har funktionsstudier och erfarenheter från dennuvarande verksamheten inneburit ökade krav. Föralt tillgodose behoven av god rumsakustik och ljudisolering har ett akustisktprogram utarbetats. Säkerhetskraven harlikaledes sammanställts i ett särskilt program. Dessa programkrav har gettprojektet en lägenhetsarea om 52 400 m. 1.4Yttre förutsättningar (5) Till förfogande för atl tillgodose riksdagenslokalbehov vid återflyttning står kv. Nortbro med riksbyggnaderna saml kv. Marsoch Vulcanus med nuvarande kanslihuset. och Strömparterren ingår inte iprojektet. Riksbyggnadernauppfördes för och efter ritningar av ochtogs i bruk 1905. De skall i största möjliga omfattning bevaras. Kanslihusetuppfördes 1922-1936 efter ritningar av och . Dessäldre porlik mot Mynltorgel, ritad av 1785, ärbyggnadsminnesmärke. väster om ägs av . Kv.Mars och Vulcanus ägs av staten. Förframlida expansion kommer nuvarande deparlementslokaler i kv. Cephalus,och större atl kunna disponeras. De blir tillgängliga dådepartementen flyttat till . Markanvändningoch bebyggelse regleras av den stadsplan som upprättas av kommun.Den innebär endast större avvikelse från nuvarande förhållanden i tvåavseenden. F. d. får byggas på till viss höjd och klimatskyddadförbindelse mellan och nuvarande kanslihuset får byggas ianslutning lill . Anslutningtill kommunala ledningssystem för fjärrvärme och vatten kan göras i ochMyntgatan. Anslutning lill avlopp kan göras i och Myntgränd. Anslutningtill starkströms- och telenät förutsattes kunna göras i . Trafikenkring och till fastigheterna regleras av kommunens trafikplan. skallbli gågata och utgöra en länk i gångstråket försörjningstrafik kan tillåtas över och , Sloltskajen och kommer atl som ha dubbelriktad trafik.Trafik till och från garage etc, på skall anslutas tillNorrbro, KU 1977/78:23 75 1.5 Huvuddisposition(6) 1 f d. , fortsättningsvis benämndplenisalsbyggnaden, ligger kammarens plenisal och sådana utrymmen som krävernära kontakt med denna såsom lalmansmm, kammarkansli, slenografrum,klubblokaler, restaurang, utrymmen för teknisk och annan service till kammarensaml lokaler för massmedia och för åhörare. Plenisalsbyggnaden har sin huvudentrémot och åhörarentré i norra mynningen av denna. Iriksdagshuset ligger utskottens lokaler, statsrådens mm jämte ett mindre antalledamotsmm, riksdagsförvaltningen med , upplys-ningsijänslen,riksdagstrycket och övriga gemensamma servicefunktioner saml verkstäder, förrådoch arkiv m. m. 1 byggnaden ligger en samlad gmpp av konferensmm. Byggnaden harentréer såväl mot som Riksplan. Inuvarande kanslihuset, fortsättningsvis kallat ledamolsbyggnaden, liggerledamotsrum, talmannens bostad, parligmpper, vissa klubblokaler jämte utrymmenför fysisk rekreation och andakt. Huvudentrén nås från Mynltorgel. Genombyggnadens läge och entréförhållanden kan riksdagsmännens kontakter medväljare, allmänhet och anhöriga fungera oberoende av det internariksdagsarbelet. UnderRiksplan läggs garage och laslplats och under Riksgalan tekniska utrymmen.Garage och laslplats nås via ramper i Riksplan. Riksdagshusetbevaras till det yttre och inre. Plenisalsbyggnadens yttre och väsentliga delarav dess inre bevaras likaledes. Plenisalen med anknutna utrymmen bildar enpåbyggnad. Ledamotsbyggnadensexteriör förblir orörd. I dess inre bibehålies uppläggningen i stort medanrumsindelningen förändras. Byggnadernapå sammanbinds genom gallerier över Riksgalans portaler.Ledamotsbyggnaden har intern kontakt med plenisalsbyggnaden genom enklimatskyddad förbindelse i anslutning till . Samtligabyggnader är dessutom sammanbundna av ett internt kulvert-system med anslutningtill lastplats i garageplanet. utformas som gågata med möjlighet tillframköming för speciella ändamål över kantsten från och Strömgatan.Fordonstrafik till anslutes i Övrigt till . Ledamotsbyggnaden harmöjlighet lill separat försörjningstrafik. 1.6 Lokalstandard(7) Utrymmesstandarden är delvis betingad av debefintliga byggnadernas stommåtl och rumsindelning. Anpassningen tillbyggnaderna har genomsnittligt medfört en något högre ytslandard än denbegärda. Lokalbeståndet fördelarsig ungefär lika mellan befintliga resp. ny- eller KU 1977/78:23 76 Den eftersträvade standarden beträffande ytskikt m. m. har i befintliga rumi stor omfattning uppnåtts genom restaurering av äldre ylor och fastainrednings- och dekoralionselemenl. Förde olika utrymmeskalegorierna gäller i övrigt följande beträffande ytskikt: Nyaentréutrymmen ges samma standard som befintliga entré- och trapphallar med bl.a. golv av natursten. Iplenisal, sessionssalar, klubbrum, bibliotek, sammanlrädesrum och arbetsrum medanslutande foajéer och kortidorer beläggs golven med heltäckande texlilmaltor.I vissa av dessa utrymmen såsom plenisalen och dess foajé ges väggarna särskilthög ytslandard. 1 övrigt vävspännes och målas väggarna. Förekommande undertakär i stor omfattning av specialutförande. Undanlag från denna ytslandard utgörrum som främst av monumentvårds-skäl särbehandlas. Verksläder,ekonomiutrymmen, motionslokaler, personal- och hygienutrymmen ges ytskiktenligt god standard för resp. lokaltyp. I vissa fall ger de befintliga lokalemaanledning till speciella materialval. Luftbehandlingeni byggnaderna utgörs av filtrering, värmning och kylning. För lokalgrupper därbefuktning av luften kan bli aktuell görs förberedelser för installation avluftfuktare i resp. teknikutrymmen. Vidprojektering av belysningsanläggningarna har strävan varit att skapa en lugnmiljö med moderata belysningsstyrkor avpassade för resp. lokal saml atl kunnauppfylla de krav som ställs på god belysning. Plenisalens belysning harutformats bl, a, med hänsyn till TV-sändningar, I vissa befintliga utrymmen harsåväl ljuskaraktär som armatur valts med hänsyn till rummens miljöegenskaper, Ibegränsad omfattning har därvid befintliga äldre armaturer utnyttjats. Denakustiska behandlingen av lokalerna avser dels ljudisolering dels rumsakustik.Rum med sekretesskrav eller risk för bullerstörningar ljudisoleras.Rumsakustiska förhållanden regleras genom Ijusabsorption i tak och väggar.Speciell omsorg ägnas därvid plenisal och arbetsrum med Ijudalst-rande maskineroch hantering. Inredningoch möblering motsvara de krav som formulerats med utgångspunkt frånerfarenheter av nuvarande förhållanden och särskilda funktionsstudier. Inredningeni plenisal med foajé, expeditioner och vissa andra utrymmen specialrilas. Iklubbrum, restaurang och biblioteksrum kompletteras standardmöblerav högkvalitet med specialritade möbler och inredningselement. Sammanträdesmmges standardmöblering och standarduiruslning för bildvisning etc. Rumför kontors- och skrivarbete ges en så långt möjligt enhetlig standardmöbleringkompletterad i förekommande fall med möbler för samtal, mindre sammanträden,vila och övernattning. KU 1977/78:23 77 I speciella arbetsutrymmen såsomtryckeriexpedition, reprocentral och verkstäder är inredning och möbleringanpassad lill respektive verksamheters funktions- och komfortkrav. Irestaurerade utrymmen såsom sammanbindningsbanan, ett stort antalsessionssalar, konferensrum och hallar, kommer befintliga äldre möbler ochinredningselemenl av hög kvalitet att användas. 1.7Teknisk standard (8) Befintliga byggnader har en god byggnadstekniskstandard. Lokala stom-och ytskikisskador kräver dock åtgärder i samband medombyggnadsarbetena. Nyastomdelar utföres främst i platsgjulen betong med undantag av bl. a.plenisalens takbalkar av stål och takkonstruktionen över plan 8 i riksdagshusetsom ulföres av gasbetongelement på balkar och pelare av stål. Värmeisoleringsförmåganhos ytterväggar och yttertak förbättras där nya konstruktioner är aktuella. Samtligabyggnadsdelar med ofullständigt brandskydd iordningställes till normenliga kraveller till avsevärt förbättrad kvalitet. Nyamellanväggar uigöres främst av två lag gipsskivor på stålreglar medmineralullsfyllning mellan reglar, Ledamolsbyggnadensfönster kompletteras med extra glas som bullerskydd mot trafikerade galor.