bet · G101AU21 · 1977-12-31 00:00:00 — 3. medge att regeringen får bemyndiga AMS att /79 besluta om avskrivning av lånefordran uppkommen inom arbetsmarknadsverket,beträffande vilken antingen omständigheterna är sådana att vederbörande intekan betala sin skuld och enligt styrelsens bedömande ingen eller ringamöjlighet föreligger att ta ut betalning eller också åtgärder föratt bevaka och driva in fordringen bedöms förenade med arbete och kostnader isådan utsträckning att åtgärderna inte är ekonomiskt lönande, allt underförutsättning att sådana åtgärder ändå inte anses påkallade av andra änekonomiska förhållanden, 4. till Sysselsättningsskapande åtgärder för budgetåret1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 1 , varav förslagsvis200 . att avräknas mot automobilskattemedlen. I budgetpropositionen presenteras inledningsvis ettnytt bidragssystem för kommunala beredskapsarbeten. Förslaget gmndas på en ihöstas framlagd departementspromemoria. F.n. utgår statsbidrag till kommunala beredskapsarbeten av den totalakostnaden för arbetet. Bidragsandelen kan varieras uppåt men även nedåt. Avsiktenmed det nya bidragssystemet är att det skall främja sysselsättningseffektenhos beredskapsarbetena. Detta skall uppnås genom att bidragen relateras tilllönekostnaderna för arbetet. Normalt skall bidrag utgå av de totalalönekostnaderna för arbetstagare som anvisas av arbetsförmedlingen. En sådanordning bedöms ge ett högre bidrag än f. n. för arbeten utanförinvesteringssektom, men lägre för husbyggnads-och andra anläggningsarbeten. Föratt kompensera detta föreslås att för sådana arbeten skall kunna utgå ett tilläggsbidragom av återstående AU 1977/78: 21 32 kostnader.Såväl grundbidraget som tilläggsbidraget skall kunna jämkas grundbidragetdock till högst av lönekostnaden. Dehär redovisade bestämmelserna för kommunala arbeten bör enligt propositionenäven gälla för enskilda beredskapsarbeten. Hänsyn skall dock liksom hittillstas till värdet för den enskilde av att arbetet kommer till stånd. Isammanhanget förordas i propositionen en ändring av kriterierna för val avberedskapsarbeten. F. n. gäller att till beredskapsarbeten skall väljas arbetensom ändå skulle ha utförts . I praxis har denna principinte alltid kunnat följas. Det föreslås därför att regeln omformuleras så, atttill beredskapsarbeten skall utväljas arbeten som inte skulle ha kommit tillstånd under löpande period för årsbudget om de inte får utföras somberedskapsarbete. Liksom skall det dock gälla endast angelägnaarbeten. Fråganom en omläggning av bidragssystemet för kommunala beredskapsarbetendiskuterades vid riksdagsbehandlingen av motsvarande anslagspunkt(AU 1976/77: 21). Förslaget ligger i linje med de pågåendesträvandena att öka beredskapsarbetenas sysselsättningseffekt. Utskottetgodtar för sin del detsamma liksom övriga förslag till ändringar av systemetför beredskapsarbete. Beredskapsarbetenahade en betydande omfattning under /77. Utgifterna för arbetenauppgick till 1 778 milj. kr. För innevarande budgetår har anvisatssammanlagt 2 150 milj. kr. AMS har hos regeringen begärtytterligare medel. Förnästa budgetår beräknas för beredskapsarbeten ett sammanlagt belopp om 1 350milj. Därutöver beräknas ett belopp om 270 milj. kr. för det tillfälligasysselsättningsbidraget inom stålindustrin. Detta skall utgå fram ,och huvuddelen av bidragskostnaderna väntas falla på /79. Ävmedlen för beredskapsarbeten skall högst 200 milj. kr. få användas till väg-och gatuarbeten. Under innevarande budgetår är medelsramen för dessa arbeten500 milj. kr. Medelsberäkningen godtas av utskottet. Itolv motioner framhålls speciella projekt som beredskapsarbeten. Av dessagäller fyra motioner vägarbeten. Sålunda begär i motionen 1341 . (c, m, fp) omläggning av vid Strängriäs, i motionen 808Ingrid () och () beredskapsmedel till vägbyggnad ochvägunderhåll i län, i motionen 1329 () ombyggnad in. vågar i södra och i motionen 1320 RolfDahlberg (m) omläggning av på sträckan GävleHamrånge. Till stödför yrkandena åberopas i motionerna arbetsmarknads- och regionalpoUtiska resp.trafikekonomiska skäl. m. fl. pekar i motionen 821 på behov av tvärbana på flygplatsoch m. fl. (c) i motionen 874 på AU 1977/78: 21 33 möjligheternaatt som beredskapsarbeten upprusta skyddsvärda hus och miljöer. I motionen 1349av () och () yrkas att 2 milj. kr.avsätts för restaurering av Gotlandskyrkor statsbidrag. Även motionen1338 av () och () avser i första handGotlandskyrkorna. Åtgärder mot försurning av sjöar förordas i motionen 483 avBertil (). I motionen 1663 av m. fl. (c) beklagas attandelen skogsvårdsarbeten inom beredskapsarbetenas ram har minskat. Dennaandel bör ökas, bl. a. med hänsyn till att möjligheterna till lönsam gallringförsämrats på gmnd av stigande awerkningskostnader som priserna påmassaved har fallit. () anvisar i motionen 1703 inventeringoch avlägsnande av skrotbilar. Slutligen väcker () i motionen1650 tanken att anordna barnomsorg som beredskapsarbete. motionen 1650 framförda tanken att vård och tillsyn av såväl egna som andrasbarn skall kunna ges beredskapsarbetets form kan utskottet inte ställa sigbakom. Vadsedan gäller den i motionerna 1338 och 1349 på nytt upptagna frågan om åtgärderför att bevara de medeltida kyrkoma på vill utskottet erinra om attåtgärder av det slag som avses i motionerna redan aktualiserats hosregeringen genom framställningar från dels revisorer, delsriksantikvarieämbetet. Utskottet vill till-lägga att det f. n. inte är möjligtatt åberopa arbetsmarknadsskäl för att utföra de önskade arbetena.Sysselsättningen inom byggbranschen på är nämligen mycket god. Dämtövervill utskottet med anledning av motionerna understryka,att beredskapsarbetenasprimära syfte är sysselsättningspolitiskt. En första förutsättning för attberedskapsarbete skall komma till stånd är att det på orten finns behov attsysselsätta arbetslösa samt att arbetena lämpar sig för de aktuellaarbetssökandena med hänsyn till deras yrkeserfarenhet och andra fömtsättningar.Vid val melkn lämpliga objekt rnåste också beaktas vilket av objekten som frånangivna utgångspunkt ger den bästa sysselsättningseffekten. Om uppkommandesysselsättningsbehov bör tillgodoses på det sätt som föreslagits i motionernafår såliinda prövas i varje särskilt fall med hänsynstagande till nu angivnaprinciper. Med det anförda har utskottet besvarat de aktuella motionerna, sominte bör föranleda någon åtgärd. I propositionen föreslås en oförändrad anvisning av10 milj. kr- för ändamålet. Utskottet tillstyrker förslaget. Som framhålls ipropositionen kan behovet av industribeställningar under nästa budgetår intebedömas i förväg. Under /77 var utgifterna 174 milj. kr., ochinnevarande budgetår har medgivits att samrnanlagt ca 250 milj. kr. 3 1977/78.18 saml. AU 1977/78: 21 34 Underdetta delprogram föreslås ett oförändrat belopp om 40 milj. kr. Bidragutgår till projektering av kommunala anläggnings- och byggnadsarbeten, tillstatlig projektering av skogsvägar och skogsvårdsarbeten samt till inventeringav naturvårdsarbeten. Temporärt kan bidrag också ges till projektering avbostadshus under förutsättning att projekteringen är avslutad senast den 30juni i å.r. I propositionen förordas att stöd till projektering av bostadshusskall kunna utgå även under /79. Stödverksamheten bör undersamma tid också kunna omfatta vissa ombyggnadsåtgärder. A andra sidan bör stödinte längre ges till mer omfattande projektering än som behövs för alt ta framunderlag för att inhämta anbud för egentliga byggnadsarbeten. Utskottetbiträder vad som har anförts och föreslagits under denna punkt. Det totala medelsbehovet under anslaget uppgår till1 . Utskottet har tillstyrkt medelsanvisningen under de fyradelprogrammen. bör alltså bevilja det begärda anslaget. Liksomtidigare år begärs i propositionen bemyndigande för regeringen att medge attAMS på vissa villkor får avskriva vissa lånefordringar inomarbetsmarknadsverket. Utskottet tillstyrker att det begärda bemyndigandetlämnas. 1976/77Utgift 954 505 952 1977/78 Anslag 400 000 000 1978/79 Förslag 10 000 000 Från anslaget bestrids utgifterna för det iprogrammet Sysselsättningsskapande åtgärder ingående delprogrammet Stöd tilllageruppbyggnad. Regeringenhar under punkten B 4 (s. 8889) föreslagit att skall till Stöd tilllageruppbyggnad för /79 anvisa ett förslagsanslag av 10 000 000kr. Föratt motverka en nedgång i industrisysselsättningen användes lagerstöd i storomfattning . Statsbidrag om 1,3 miljarder kr.beviljades de åren 971 företag för lagerökningar motsvarande 6,6 miljarder kr.Vidare beviljades 186 företag bidrag med ca 220 milj. kr. för fortsattlagerhållning imder . Utgifternaunder anslaget uppgick under budgetåren 1975/76 och 1976/77 till 236 resp. 954milj. Under /79 beräknas bidrag inte behöva betalas utanitat än i enstaka, icke slutbehandlade ärenden. Därutöver kan vissa utgifteruppkomma för att infria statliga garantier för banklån som företag tagit uppför att finansiera lagerupp- AU 1977/78: 21 byggnaden.Med hänsyn härtill anses det i propositionen möjligt att räkna ned anslagettill 10 (390) milj. kr. Utskottet biträder denna anslagsberäkning. 1976/77Utgift 32 602 000 1977/78 Anslag 39130 000 1978/79 Förslag 56 700 000 Från anslaget bestrids utgifterna för programmetTotalförsvarsverksamhet. Indelningen i delprogram framgår av följandesammanställning. 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Beräknad ändring Försvars- och beredskapsplanering 'Vapenfria tjänstepliktiga Förvaltningskostnader Ej disponerat belopp 2 279 000 20 152 000 10 171 000 3 790 000 21 840 000 10 200 000 + 1710 000 + 16 360 000 + 1 100 000 + 18 760 000 + 1 700 000 + 17 570 000 Regeringen har under punkten B 6 (s. 9295)föreslagit att till Totalförsvarsverksamhet för /79anvisa ett förslagsanslag av . Somframgår av sammanställningen ovan avser huvuddelen av anslagsuppräkningenkostnader för utbildning av vapenfria tjänstepliktiga. Den störremedelstilldelningen avser att göra det möjligt att höja antalet tjänstgöringsdagarfrån 325 000 till 500 000 och därmed minska den kö av vapenfria som väntar påatt fullgöra gmndutbildning. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under denna anslagspunkt. Från anslaget bestrids arbetsmarknadsverketsutgifter för anskaffning av utmstning, vars anskaffningsvärde överstiger 10 000kr. och vars livslängd överstiger . Även engångsanskaffningar bekostasfrån anslaget. Annan utmstning anskaffas med anlitande av resp. programanslag. Regeringenhar under punkten B 7 (s. 9597) föreslagit att tillArbetsmarknadsverket: Anskaffning av utmstning för /79 anvisaett reservationsanslag av . Utskottethar ingen invändning mot medelsberäkningen för nästa budgetår. AU 1977/78: 21 Under anslaget redovisas kostnader och intäkter förprogrammet Förvaltning av utrustning, vilket utgör ett serviceprogram förförsörjning av övriga program med mer kapitalkrävande utrustning. Sådanutmstning får hyras ut inom eller utom arbetsmarknadsverket, varvid hyran skallberäknas så, att samtliga uppkommande kostnader täcks. Programmet består avdelprogrammen Förläggningsbyggnader samt Maskiner och fordon m. m. Regeringenhar under punkten B 8 (s. 98100) föreslagit att tillArbetsmarknadsverket: Förvaltning av utmstning för /79 anvisaett reservationsanslag av . Utskottethar ingen erinran mot propositionens förslag. 1976/77Utgift 1176 549 000 1977/78 Anslag 1 215 000 000 1978/79 Förslag 1581500 000 Frånanslaget bestrids utgifterna för programmen Rehabiliterings- och stödåtgärderför svårplacerade och Sysselsättningsskapande åtgärder för svårplacerade.Indelningen i delprogram framgår av följande sammanställning överpropositionens medelsberäkning. 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Beräknad ändring stödåtgärderför svårplacerade Arbetsprövning/arbetsträning Utbildning av svårplaceradeFörvaltningskostnader åtgärderför svårplacerade Arbetshjälpmedel åt handikappade Näringshjälp Arkivarbete Halvskyddad sysselsättningSkyddad sysselsättning Hemarbete Förvaltningskostnader ' 41 451 000 - 5 900 000 - 5 900 000 + 15 000 000 + 29 000 000 + 17 500 000 + 275 500 000 + 70 000 000 + 40 000 000 + 6 900 000 + 6 900 000 + 2 700 000 1 215 000 000 Regeringenhar under punkten C 5 (s. 123:136) föreslagit att 1. godkänna deändringar av gmndema för bidrag till arbetshjälpraedel åt handikappade somdepartementschefen har förordat, att tillämpas fr. o. m. , AU 1977/78: 21 37 2. bemyndiga regeringen att besluta om ram för bidragtill anordnande av verkstäder inom arbetsvärden under, /79, 3. till Särskilda åtgärder för arbetsanpassning /79 anvisa ett reservationsanslag av 1 . Äv de arbetssökande vid arbetsförmedlingenregistreras som handikappade. Det iimebär att ca 24 000personer med ar-betshandikapp är aktuella för förmedlingen. Av dessa blir föremål för någon form av åtgärd under månaden. kvarstår somaktuella vid månadens slut, och av dessa har hälften varit anmälda mer än tremånader. Dehandikappades behov av en i ökad grad individualiserad service är ett viktigtmotiv för en förstärkning och effektivisering av arbetsförmedlingen.Departementschefen framhåller att insatserna för de arbetshandikappade måste iökad omfattning förläggas till arbetsplatserna på den reguljäraarbetsmarknaden. Detta gäller såväl arbetsförberedande som platsförmedlandeåtgärder. Om arbetsmarknaden skall kunna göras tillgänglig för fler måstedärför arbetet i större utsträckning än nu anpassas till de arbetssökandesförutsättningar. Ipropositionen erinras om att flera av de i anslaget Särskilda åtgärder förarbetsanpassning ingående delprogrammen berörs av pågående utredningsarbete. Idecember 1977 antog förslag till ny organisation för skyddat arbeteoch yrkesinriktad rehabilitering m. m. 1977/78: 30, AU 1977/78: 16, rskr1977/78: 74). Den nya organisationen för skyddat arbete innebär bl. a. attverkstäder för skyddat arbete, kontorsarbetscentraler, industriellaberedskapsarbeten och hemarbete samordnas under regionala stiftelser bakomvilka landstingskommunerna och staten skall stå. En organisationskommitté förskyddat arbete har tillsatts för att utforma den nya organisationen. För denyrkesinriktade rehabiliteringen, som bedrivs av landsting, kommuner ochstaten, har uttalat sig för en samordning under ett statligthuvudmannaskap. Den närmare utformningen av organisationen har övervägts avsysselsättningsutredningen och kommer också att prövas av en särskildorganisationskommitté. De planerade organisationsförändringarna beräknas trädai kraft tidigast . Undersommaren 1977 avlämnade utredningen om näringshjälp sitt betänkande (SOU 1977:22) med förslag till ny utformning av denna stödform. Somnämnts i den föregående framställningen presenterade sysselsättningsutredningenför sedan delbetänkandet Arbete åt handikappade (SOU 1978: 14). Iutredningen belyses de arbetshandikappades svårigheter på arbetsmarknaden,särskilt under en lågkonjunktur. AU 1977/78: 21 38 Utredningen föreslår en rad åtgärder för att stärkade arbetshandikappades ställning. Det nuvarande halvskyddade arbetet ocharkivarbetet föreslås bli ersatta av en gemensam form för lönesubvention,benämnd "anstälhiing med lönebidrag". De som har denna speciellaanställningsform skall enligt förslaget omfattas av kollektivavtal och fåsamma anställningsförmåner som övriga anställda. Lönebidraget skall kunnavarieras med hänsyn till handikappets grad och art. Antalet platser jämförtmed nuvarande organisation föreslås öka från 25 000 till 75 000. Skyddatarbete bör enligt utredningen finnas kvar. En ökad genomströmning vid deskyddade verkstäderna måste dock eftersträvas. De skyddade arbetsplatsernaskall enligt förslaget ligga i nära anslutning till den öppna marknadensproduktion. Utredningeninnehåller vidare förslag om en effektivare tillämpning av lagen omanställningsfrämjande åtgärder samt om en ny organisation av arbetsprövning ocharbetsträning. Speciellaåtgärder för de förtidspensionerade presenteras också. Förslagen har tillsyfte att ge de förtidspensionerade ökade möjligheter att återvända tillarbetslivet. a. för man fram tanken på "vilande pension".Systemet skulle innebära att de som inte vill fortsätta arbetaskall få tillbaka pensionen genom ett enkelt anmälningsförfarande. Slutligenkan nämnas att utredningen föreslår förstärkning av personalresurserna hosarbetsförmedlingen mot bakgmnd av de handikappades behov av stöd. Betänkandetremissbehandlas f. n. Remisstiden utgår . Siktet är f. n.inställt på att proposition i ämnet skall föreläggas redan underhösten. Utskottettar i detta sammanhang upp tre motioner som rör möjligheterna att skapasysselsättning åt de handikappade. socialdemokratiska partimotionen 893 framhålls bl. a. att en politik försysselsättning efter vars och ens förmåga är nödvändig för att bryta tendenserpå arbetsmarknaden som innebär ökad utslagning och svårigheter att beredaarbetshandikappade sysselsättning. Även om trygghetslagstiftningen i hög gradbidragit till att minska utslagningen för äldre och arbetshandikappade ärtendenserna enligt motionärerna klart oroande. Man pekar bl. a. på ökningen avantalet förtidspensionärer. Medhänvisning till sysselsättningsutredningens betänkande och till förslaget frånutredningen om näringshjälp och för att i "görligaste mån återta den tidsom gått förlorad i arbetet för de handikappade" kräver motionärerna attsysselsättningsutredningens förslag "blir föremål för en seriös och snabbbehandling av regeringen och att förslag skyndsamt och med förtur skallföreläggas ". Motionärerna vill att skall göra ettuttalande av deima innebörd. Utskottetkan inte se något skäl att bifalla detta yrkande, då det inte med fog kan görasgällande att regeringen fördröjt handläggningen av de AU 1977/78: 21 39 Remissbehandlingen av utredningen om näringshjälp, som f. ö.tillsattes på utskottets initiativ efter upprepade motionskrav från centerhållom näringshjälpens utformning, har avslutats. Det ter sig naturligt attdenna fråga i fortsättningen bereds tillsammans med sysselsättningsutredningensförslag beträffande handikappade. Dessa förslag är så färska att depublicerades då den nu aktuella motionen väcktes. Motbakgrund härav och med hänvisning till den tidsplan för ärendet som ovanredovisats och som innebär att proposition till planeras till hösteni år avstyrks motionsyrkandet. BerntEkinge (fp) framhåller i motionen 1321 att ökade insatser måste sättas in om dehandikappades rätt till arbete skall kunna garanteras. Motionären förordar bl.a. en kvotering, vilket skulle innebära att det i förhållande tillarbetsstyrkan skall finnas ett visst antal arbetsplatser för handikappade.Främjandelagen bör utnyttjas i större utsträckning vad beträffar dehandikappade. Slutligen efterlyser motionären bättre information till företag,stat, kommuner och landsting om vilka arbeten olika handikappade kan utförasamt vilka enklare åtgärder som kan vidtas för att anpassa arbetsplatser tillde handikappades behov. Somav ovan framgår har bl. a. sysselsättningsutredningen behandlat defrågeställningar motionären tar upp, och förslag kan väntas i en propositionunder hösten. Med hänvisning härtill bör motionen inte föranleda någonriksdagens åtgärd. Utskottettar slutligen i detta sammanhang upp motionen 1343 av ().Motionären vill ha en bättre samordning av samhällets åtgärder när det gälleratt efter en sjukhusvistelse föra ut en arbetshandikappad på arbetsmarknaden. Motionärenanser att de myndigheter som skall ta vid efter sjukhusvistelsen för detförsta inte kommer in i bilden tillräckligt tidigt och för det andra tyngs avbyråkrati. Kuratom på sjukhuset bör ta kontakt med de myndigheter somansvarar för bostads- och arbetsplace-ringsfrågoma. Det är statens uppgift attse till att detta fungerar, tillägger motionären. Utskottethar förståelse för det syfte som ligger bakom motionen. Det är viktigt att manprövar nya former för en smidig samverkan mellan olika berörda då det gälleratt hjälpa en handikappad tillbaka till arbetslivet efter vård på sjukhus ellerannan institution. Vissa strävanden i den riktningen förekommer. Detkan nämnas att arbetsförmedlingen i f. n. har förmed-IJngspersonalstationerad på de större sjukhusen. De handikappade får därmed möjlighet att påett tidigt stadium komma i kontakt med förmedlingspersonal för att diskuteraarbetssituationen efter utskrivningen från sjukhuset. Även när det gällerbostadsfrågan för handikappade finns försök på olika håll i landet, exempelvismed integrering av handikapplägenheter med övrig bebyggelse. AU 1977/78: 21 40 Utskottet utgår från att sjukvårdshuvudmännen ochmyndigheterna har sin uppmärksamhet riktad på dessa frågor och inte tvekar attpröva nya okonventionella lösningar för att komma till rätta med det aktuellaproblemet. Med det anförda har utskottet besvarat motionen, som inte synesbehöva föranleda någon åtgärd. Rehabiliterings-och stödåtgärder för svårplacerade I avvaktan på ställningstagande till den framtidaorganisationen av den yrkesinriktade rehabiliteringen har utbyggnaden avarbetsvårdsinslituten för arbetsprövning och -träning hållits tillbaka. Behovetav statsbidrag till verksamheten har därför bedömts gå ned med 5,9 milj. kr.för nästa budgetår. Fråganom statsbidrag för drift av verksamhet tned arbetsprövning och arbetsträningtas upp i den socialdemokratiska partimotionen 893. Det faktum att regeringeninte föreslår några ändringar av statsbidragen innebär enligt motionärerna atthuvudmärmen ensamma får bära de kostnadsstegringar som uppstår i avvaktan påatt den nya organisationen genomförs. För att motverka att kostnaderövervältras på kommunerna föreslås att bidraget för drift av plats vid enhetför arbetsprövning och arbetsträning fr. o. m. höjs med 1 000kr. Utskottetvill med anledning av motionsyrkandet erinra om att förhandlingar enligtriksdagens beslut (AU 1977/78: 16) skall sättas i gångmed nuvarande huvudmän för verksamheten om villkoren för att staten tar öververksamheten. I avvaktan på resultatet av dessa förhandlingar bör nuvarandestatsbidragsregler inte mbbas. Motionsyrkandet avstyrks således. Utskottet harinte något att erinra mot propositionens medelsberäkning. DelprogrammetUtbildning av svårplacerade omfattar kurser för omställning och träning vidAMU-centra, introduktionskurser vid verkstad för skyddat arbete samtföretagsutbiJdning för arbetshandikappade. Detnämnda bidraget till företagsutbildning för arbetshandikappade utgår med 8 kr.per utbildningstimme. Som villkor gäller bl. a. att den som genomgår sådanutbildning skall vara anställd i företaget redan vid utbildningens början.Enligt särskilda föreskrifter kan bidragsbeloppet vid utbildning för särskiltsvårt arbetshandikappade jämkas uppåt till av den totala lönekostnaden förden handikappade. Socialdemokraterna yrkar i motionen 893 att bidraget höjstill . Utskottetbehandlade motsvarande yrkanden från socialdemokraterna (AU 1976/77:21, 1977/78: 15). Utskottet avstyrkte då yrkandena, bl. a. med hänvisning tillde möjligheter AMS har att jämka bidraget uppåt i enstaka fall samttill de väsentligt förbättrade bidrag som beslutats till halvskyddadsysselsättning av handikappade. Utskottet har samma inställning i dag.Utskottet vill härutöver hänvisa till att även denna fråga kan förväntas blibehandlad i proposition under AU 1977/78: 21 41 hösten,bl. a. mot bakgrund av sysselsättningsutredningens förslag i frågan. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionen i denna del. Delprogrammet Arbetshjälpmedel åt handikappadeomfattar fyra hjälpmedel. Bidrag kan utgå för arbetsbiträde, särskildaanordningar på arbetsplatsen och speciella arbetstekniska hjälpmedel. Dämtöverkan bidrag och lån utgå för motorfordon som handikappad behöver för att kunnata ett arbete eller genomgå yrkesutbildning. Ipropositionen föreslås att kostnaderna för tolk av teckenspråk i samband mednyanställning och utbildning inom företag får ses som en form av arbetsbiträde.Kostnaderna härför har beräknats till . Vidare föreslås en höjningav det maximala bidragsbeloppet till särskilda anordningar på arbetsplatsenfrån . Utskottet tillstyrker förslagen. Handikappadekan få bidrag till inköp eller byte av bil.