bet · G101KU44 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om vidgning av den kommunala kompetensen I motionen 1976/77:433 av m, fl. (s) yrkas, att hos regeringen anhåller om förslag om en vidgning avkommunernas och landstingskommunernas kompetens i enlighet med vad som anförtsi motionen. a. att kommunallagens allmänna kompetensregel, såsomrättspraxis visar, lämnar litet utrymme för kommunala sympati-ochsolidaritetsaktioner med anknytning till främmande länder. Sådana aktioneranses inte ha det nödvändiga sambandet med den egna kommunen och därför stridamot den s. k. lokaliseringsprincipen. Om de kommunala opinionsyttringarna inteinkräktar på den officiella utrikes-, handels- och biståndspolitikens områdefinns det, enligt motionärerna, knappast något avgörande sakligt skäl mot attutvidga den kommunala kompelensen i fråga om opinionsyllringar av detta slag.Motionärerna anser att del finns elt klart behov i kommunerna av en sådanutvidgning av kompelensen och önskar en särskild lagstiftning som möjliggörkommunala solidarilelsytlringar på det internationella fältet. Ensärskild fråga, som bör övervägas i sammanhanget, är enligt motionen om deolika speciallagar som reglerar den kommunala kompetensen bör sammanföras lag. Beträffande det olämpliga i den splittring på säriagar som råderhänvisas i motionen till uttalanden av bl.a, kommunalrättskommittén och iremissyttranden över kommunallagsutredningens betänkande (SOU 1974:99)Enhetlig kommunallag. Beträffande motiveringen iövrigt hänvisas till motionen. Övermotionen har utrikesutskottet avgett yttrande (W/flga / till betänkandet). Nuvarandeordning m. m. Enligt 1 kap. 4 § i den nya kommunallagen fårkommun och landstingskommun själva vårda sina angelägenheter. Dennabestämmelse har i sak oförändrad överfiyttats från tidigare kommunallagar. Detär i sista hand besvärsmyndigheterna som har att i sin rättstillämpningfastställa gränserna för den kommunala kompetensen. På sådana områden där denkommunala verksamheten har blivit föremål för särskild lagstiftning har uppställtsregler för kommunernas befogenheter. Så är fallet med t. ex. social omvårdnad, 1 1977/78. KU 1977/78:44 2 barnavård,hälsovård, byggnadsväsendet, undervisningsväsendet m. m. Förutomelt i motionen omnämnt regeringsrättsutslag (RÅ) 1975 om upphävande av ettlandstingsbeslut varigenom vissa kommunala upphandlingsorgan uppmanades atlinte köpa vissa varor hos vissa leverantörer i kan från rättspraxis nämnas attbefogenhetsöverskridande ansetts föreligga beträffande anslag till Vietnamscivilbefolkning (RÅ 1968), bostadsbaracker till stad i (RÅ 1973),fråga om upphandling av sydafrikanska varor (RÅ 1969). I ett fall frånTrollhällan (RÅ 1974) ansågs beviljande av ett anslag till internationellfolkhögskola lagligt. Rättspraxis tyder på att kommun principiellt inte förbefatta sig med sådana frågor som gäller t. ex. utrikespolitiken. Det bör docki sammanhanget erinras om alt möjlighet numera öppnats för kommun alt lämnainternationell kataslrofhjhälp genom lag i ämnet (SFS 1975:494, se KU1975:16). Till detta betänkande fogas elt utdrag ur prop. 1975:84 med förslagtill den angivna lagen där gällande rält angående kompetens på ifrågavarandeområde redovisas (bilaga 2f I motionen begärs ulredning av frågan om utvidgningav den kommunala kompetensen så alt kommuner och landsting ges möjlighet attdelta i internationella solidarilelsytlringar. En särskild fråga som börövervägas i sammanhanget är enligt motionen om de olika speciallagar som nureglerar den kommunala kompetensen kan sammanföras till en lag, Iyttrande över motionen har utrikesutskottet bl. a. understrukit att detföreligger en principiell skillnad mellan beslut om solidaritetsaktioner somfattas av frivilliga organisationer och sådana som fattas av konstitutionellaorgan, vilkas beslut blir bindande för medborgarna. Ett bifall till motionenskulle således kunna innebära alt medborgarna i vissa frågor med internationellräckvidd skulle bli bundna inte bara av beslul av riksdag och regering utanäven av beslut av de kommunala och landslingskommunala organen. Ensådan ordning skulle enligt utrikesutskottet, som avstyrker bifall tillmotionen, rubba den avvägning som gjorts mellan å ena sidan den kommunalasjälvstyrelsen och å andra sidan och regeringens ansvar för densvenska utrikespolitiken, vilket särskilt i tider av internationell oro skullekunna åstadkomma besväriiga avvägningsproblem. Konstitutionsulskottelinstämmer i utrikesutskottets synpunkter och avstyrker sålunda motionskraven idenna del. Vadgäller den i motionen upptagna frågan om sammanförande av vissa speciallagarsom reglerar den kommunala kompetensen till en lag vill utskottet erinra om altutskottet i sitt yttrande över proposilionen 1975/76:187 om nykommunallag m. m. - i likhet med bl. a. föredragande statsrådet - ansåg att detvar otillfredsställande att den allmänna kompetens- KU 1977/78:44 3 bestämmelseni kommunallagen kompletterades av ett tämligen stort antal särskilda lagar somgav kommunerna och landstingskommunerna rätt att vidta åtgärder på vissaområden. Såsom anfördes i propositionen borde del därför övervägas om åtgärderkunde vidtas för atl undanröja de olägenheter från lagteknisk och praktisksynpunkt som den nuvarande ordningen innebar. Enligtvad utskottet inhämtat har regeringen sin uppmärksamhet inriktad på dellaproblem och kommeratt överväga frågan. I detta läge anser utskottet någotsärskilt initiativ från sida inte erforderiigt. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet atl avslår motionen 1976/77:433. Närvarande:Karl (), (), (), (),(), (), (), ()*,(), (), ()*, (), (), ()och (). *Ejnärvarande vid justeringen. avHilding , , , , , och (alla s) som ansett atlulskoltets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: I motionen begärs utredning av frågan om utvidgningav den kommunala kompetensen så atl kommuner och landsting ges möjlighet atldelta i internationella solidaritetsyltringar. En särskild fråga som börövervägas i sammanhanget är enligt motionen om de olika speciallagar som nureglerar den kommunala kompetensen kan sammanföras till en lag. Iyttrande över motionen har utrikesutskottet bl. a. understrukit att detföreligger en principiell skillnad mellan beslut om solidarilelsaklioner somfattas av frivilliga organisationer och sådana som fattas av konstitutionellaorgan, vilkas beslut blir bindande för medborgarna. Man kan inte uteslutamöjligheten alt en kommun med anledning av en inträffad händelse skulle kunnafatta beslut om en solidaritetsaktion som inle överensstämmer med KU 1977/78:44 4 denofficiella svenska utrikespolitiska linjen. Somanförs i en avvikande mening till utrikesutskottets yttrande innebär enutvidgning av den kommunala kompetensen på det sätt som skisseras i motionenvissa komplikationer. Del ligger dock elt betydande värde i att kommuner ochlandsting ges möjlighet alt della i internationella solidarilelsytlringar.Därför är det av stor vikt atl arbetet för internationell solidaritet förförankring i en så bred folklig opinion som möjligt. Från denna synpunkt är detenligt den avvikande meningen önskvärt att solidaritetsyttringar på detinternationella föltel även kan ske via de kommunala organen. Konsiitutionsutskottetvill erinra om att kommuner och landsting har rätt vidtainternationella solidarilelsaklioner i form av kalastrof-hjälp. talar starka skäl för alt genom lagstiftning ge kommunerna möjlighetatt för egen del vägra inköp av varor från vissa leverantörer i syfte attstödja människor som på grund av dessa leverantörers handlande försalts i ensituation som i politiskt, socialt, fackligt eller ekonomiskt hänseende äroacceptabel från de värderingar som är förhärs-kande i det svenska samhället.Enligt utskottet bör frågan sålunda såsom föreslås i motionen bli föremål förutredning. Vadgäller den i motionen upptagna frågan om sammanförande av vissa speciallagarsom reglerar den kommunala kompelensen lill en lag vill utskottet erinra om allutskottet i sill yttrande över propositionen 1975/76:187 om nykommunallag m. m. - i likhet med bl, a, föredragande statsrådet - ansåg att detvar otillfredsställande atl den allmänna kompetens-bestämmelsen i kommunallagenkompletterades av ett tämligen stort antal särskilda lagar som gav kommunernaoch landstingskommunerna rält att vidta åtgärder på vissa områden. Såsomanfördes i propositionen borde det därför övervägas om åtgärder kunde vidtasför att undanröja de olägenheter från lagteknisk och praktisk synpunkt som dennuvarande ordningen innebar. Utskottetvidhåller sin ståndpunkt i frågan och föreslår att ger regeringenlill känna vad utskottet anfört om behovet av åtgärder i det angivnahänseendet. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet att 1. med bifall lill motionen 1976/77:433 i denna delhos regeringen begär utredning av frågan om utvidgning av den kommunala kompelensen i enlighet med vad ulskotlet anfört, 2, med anledning av motionen 1976/77:433 i dennadel ger regeringen till känna vad utskottet anfört om behovet av sammanföring till en lag av vissa speciallagar belräffande den kommunala kompelensen. KU 1977/78:44 5 1977/78:1 y medanledning av motion om vidgning av den kommunala kompetensen enligtkommunallagen och landstingslagen Genom beslut harkonsiitutionsutskottet hemställt om ulrikesulskottets yttrande över motion1976/77:433 av m. fi, (s) om vidgning av den kommunalakompetensen enligt kommunallagen och landstingslagen. I motionen i fråga hemställs att hosregeringen anhåller om förslag om en vidgning av kommunernas ochlandstingskommunernas kompetens för att möjliggöra kommunalasolidaritetsyltringar på det internationella fältet. Imotionen erinras om att kommunala opinionsyttringar och solidaritetsaktionermed internationell anknytning i princip faller utanför den kommunalakompetensen enligt kommunallagen. Utrikes-, handels- och biståndspolitikenhandhas av och regeringen. Sådana aktioner anses också sakna delnödvändiga sambandet med den egna kommunen och därför strida mot den s. k.lokaliseringsprincipen. Motionärerna hänvisar till rättsfall därregeringsrätten upphävde beslut av och länslandsting att rekommendera sina kommunala upphandlingsorgan att inte köpasallad och vindruvor från amerikanska odlare som vägrar sluta avtal medamerikanska lantarbetarförbundel. Motionärernaerinrar om alt den kommunala kompetensen successivt utvidgats genom särskildalagar. Senast skedde detta då en lag antogs som gav kommuner ochlandsting möjlighet vidta solidaritetsyltringar på det internationella fältet iform av katastrofhjälp. Denna utveckling bör nu fullföljas, anser motionärerna.Starka skäl talar enligt deras mening för att kommuner och landsting genomlagstiftning får rätt att vägra att köpa varor från vissa leverantörer i syftealt stödja människor som på grund av dessa leverantörers handlande försatts ien situation som i politiskt, socialt, fackligt eller ekonomiskt hänseende ärouthärdlig och förnedrande. Den allmänna kommunala kompelensen regleras avbestämmelsen i 1 kap. 4 !j kommunallagen där det sägs att kommun ochlandstingskommun får själva vårda sina angelägenheter. KU 1977/78:44 6 Den svenska utrikespolitiken är en angelägenhet somenligt svensk konstitution handhas av de centrala riksorganen, dvs. I utrikespolitiken inräknas härvidlag även handels- ochbiståndspolitiken. De beslut som och regeringen fattat iutrikespolitiska frågor har de kommunala organen atl följa. Sommotionärerna framhåller har den kommunala kompelensen successivt utvidgatsgenom särskilda lagar. Gränsen mellan kommunal- och rikspolitik har därigenomblivit mindre tydlig. Flera av dessa lagar och framför allt lag omrätt för kommuner och landsting atl lämna internationell katastrofhjälp får sesmot bakgrund av det starkt ökande intresset i det svenska samhället förinternationella frågor och internationell solidaritet. Detengagemang som de svenska folkrörelserna av tradition visat för förhållandena ifrämmande länder och som bl, a. tagit sig uttryck i den verksamhet sombedrivits av olika missioner samt andra internationella solidaritetsrörelserhar under genom massmedias genomslagskrafl spritt sigtill att omfatta allt större delar av folkel. Den svenska utrikes- ochbiståndspolitiken är i hög grad förankrad i detta folkopinionens engagemang iväridshändelserna. och regeringen har vid skilda tillfällen talat omallmänna opinionens betydelse. Genom alt enskilda individer och organisationeraktivt debatterar och verkar för en opinion om internationella företeelser kandenna opinion fö en effektiv och snabb förankring både i vårt eget land ochkanske också i omväriden. Motionärernaönskar nu atl de kommunala organen skall ges möjlighet della i internationellasolidaritetsaktioner. Frågan uppkommer då, i vilken mån ett bifall tillmotionen skulle innebära atl intrång görs på den av statsmakterna fastlagdaofficiella utrikespolitikens område. Utskottet har härvidlag gjort följandeöverväganden. Mankan naturligtvis inle utesluta möjligheten atl en kommun med anledning av eninträffad händelse fattar beslul om en solidariletsaktion som inteöverensstämmer med den officiella svenska utrikespolitiska linjen. Om ettsådant beslul fattas av internationell spänning, såsom i ettneulraliletsläge då krigstillstånd råder i , kan en besvärande situationuppkomma för regeringen. Ihandelspolitiskt avseende är läget delvis ell annat. I det allmänna tull- ochhandelsavtalet finns bestämmelser om icke-diskriminering vid handel mellanolika länder. har dessa bestämmelser icke gällt statliga och kommunalaorgans upphandling. F. n. pågår ett arbete att även offentliga upphandlingarskall omfattas av icke-diskriminerande bestämmelser. Enligt vadutskottet erfarit skulle en sådan utvidgning av GATT-avtalel dock inle inverkapå svenska kommunala myndighelers möjligheieratt vidta solidaritetsaktioner, dådel nya avtalet knappast kommer att stipulera strängare bestämmelser än dem somredan finns i det kommunala upphand-lingsreglemeniei, vilket antagits av detstora fiertalet kommuner i . KU 1977/78:44 7 Enligt vad utskottet inhämtat torde en lagstiftningsom går längre än den nuvarande svenska internationellt sett vara mycketsällsynt. Utskottetfinner att det föreligger en principiell skillnad mellan beslul omsolidariteisaktioner som fatlats av frivilliga organisationer och sådana somfattats av konstitutionella organ vars beslut är bindande för medborgarna. Ettbifall till motionen skulle kunna innebära att medborgarna i vissa frågor medinternationell räckvidd icke längre blott skulle bli bundna utav beslut avriksdag och regering utan även av beslul av de kommunala och landslingskommunalaorganen. Denavvägning som gjorts mellan å ena sidan den kommunala självstyrelsen och åandra sidan och regeringens ansvar för den svenska utrikespolitikenskulle kunna rubbas genom ett tillmötesgående av motions-kraven. En nygränsdragning för den kommunala kompetensen skulle, särskilt i tider avinternationell oro, kunna åstadkomma besväriiga avvägningsproblem. Utskottetfinner, från de synpunkter som utrikesutskotlet har att beakta, inletillräckliga skäl alt tillstyrka motionärernas önskemål. Näiyarandevid ärendets slutbehandling: (), (),förste vice talmannen (), (), (),(), (), (c), (),(), (), (), (),() och (). avAnna , , , , StureEricson, Gerlmd och (samtliga s) som anser atl delavsnitt i utskottets yttrande som på s. 2 börjar med "Man kan" och pås. 3 slutar med "motionärernas önskemål" bort ha följande lydelse: Idet allmänna tull- och handelsavialel finns beslämmelser om ickediskrimineringvid handel mellan olika länder. har dessa bestämmelser inte gälltstatliga och kommunala organs upphandling. F. n. pågår elt arbete att ävenoffentliga upphandlingar skall omfattas av ickediskriminerandebeslämmelser. Enligt vad utskottet erfarit skulle en sådan utvidgning avGATT-avialei dock inle inverka på svenska kommunala myndigheters möjligheteratt vidta solidaritetsaktioner, då det nya avtalet knappast kommer atlstipulera strängare bestämmelser än dem som redan KU 1977/78:44 8 finnsi det kommunala upphandlingsreglementet, vilket antagits av det stora fiertaletkommuner i , Utskottetanser att del föreligger en principiell skillnad mellan beslut om solidariletsaktionersom fattas av frivilliga organisationer och sådana som fattas avkonstitutionella organ vars beslut kan bli bindande för medborgarna. Man kaninte utesluta möjligheten att en kommun med anledning av en inträffad händelseskulle kunna fatta beslut om en solidaritetsaktion som inte överensstämmer medden officiella svenska utrikespolitiska linjen. Om ett sådant beslul fallas viden tidpunkt av inlernalionell spänning, såsom i ell neulraliletsläge dåkrigstillstånd råder i , skulle en besvärande situation kunna uppkommaför regeringen. Ävenom en utvidgning av den kommunala kompetensen på del sätt som skisseras imotionen således inte är utan komplikationer kan man dock inte bortse från detvärde som kan ligga i att kommuner och landsting ges möjlighet att delta iinternationella solidaritetsyttringar. Det är av stor vikt atl arbetet förinternationell solidaritet får förankring i en så bred folklig opinion sommöjligt. Från denna synpunkt är det önskvärt att solidaritetsyltringar på detinternationella fältet även kan ske via de kommunala organen. fickkommuner och landsting rätten till sådana internationella solidaritetsaktionervilka har formen av katastrofhjälp. Det kan emellertid också anföras skäl föratt kommuner och landsting genom lagstiftning får rätt att vägra att köpa varorfrån vissa leverantörer i syfte att stödja människor som på grund av dessaleverantörers handlande försatts i en situation som i politiskt, socialt,fackligt eller ekonomiskt hänseende är outhärdlig och förnedrande. Utskottetfinner, atl den i motionen aktualiserade frågan är viktig och förtjänar atlnärmare utredas. KU1977/78:44 9 Bilaga 2 Utdrag ur propositionen1975:84 om biståndsverksamhet 2 Gällande rätt 2,1 Komnuins och land,stliigskoiiiniuns kompetens Den grundläggande bestämmelsen omkommunernas kompelens finns i 3 § kommunallagen (1953:753, omtryckt 1969:765)(KL), Enligt paragrafen får kommunen själv vårda sina angelägenheter, såvitticke handhavandct därav enligt gällande lörfattningar lillkommer annan. Iparagrafen anges vidare all särskilda bestämmelser finns om vissa kommunalaangelägenheter. Motsvarande bestämmelse finns i 3 >5 kommunallagen(1957:50, omtryckt 1969:766) för (KLS) och 4 landstingslagen(1954:319, omtryckt 1972:101) (LL), Sistnämnda bcsiäiiimelse innehåller ocksånågra exempel på angelägenheter som tillhör kindstingskommuncns kompetensområde,nämligen hälso- och sjukvård, undervisning, socialvård, jordbrukets och andranäringars utveckling, Kompelensregeln i KL överfördes i olöriindrai skick frånhigen (1930:251) om kommunalstyrelse på landet och lagen (1930:252) omkoninuinalsiyrelse i stad och fick sin nuvarande lydeLse genom en lagändring år1948 (SOU 1947:53, prop, 1948:140, KU 1948:24, rskr, 1948:270), Före ändringenår 1948 gällde au kommun själv fick vårda sina gemensamma ordnings- ochhushållningsangelägenheter, såvitt icke handhavandct därav enligi gällandeförfattningar tillkom annan. Ändringen i paragrafen medförde en inle oväsentligutvidgning av kommunernas befogenheter i fråga om angelägenheter som intetillhör det spc-cialreglerade området. Uttrycket "gemensamma ordnings- ochhushållningsangelägenheter" ansågs enligt rättspraxis i allmiinhetinnebära, alt kommunen fick vårda endast sådana angelägenheter som var tillgagn för .samtliga kommunmedlemmar eller lor ett mera betydande anlal av dem.Enligt paragrafens nya lydelse är del allmänimressel och inte som tidigaregemen-samhetsiniresset som skall vara normerande för kommunernas kompetens. Förall den kommunala åtgärden skall vara lagenlig fordras att den tillgodoser ettallmänt till kommunen knutet intresse. En begränsning som gäller för att enangelägenhet skall kunna anses som ligger således däri all delallmänna intresset måsie vara hänförligt lill den egna kommunen. Denna principbar varii erkänd ända sedan kommunallagarnas tillkomst. Redan i förarbetenalill kommunalförordningar betonades,,att det låg i sakens natur altkommunens själwcrksamhet alltid förblev lokal. Kompetensreglerna i KL, KLS och LL är allmänt avfattade.De kommunala befogenheterna har därför fortgående kunnat anpassas eftersanihiillsuivecklingcns krav. 1 samband med tillkomsten av den nuvarandekompelensregeln i Kl., Iramhölls också alt det i stort seli borde bliräiis-tillämpniiigcns uppgifi all niirmarc ange g.ainscrna för kommunernasverk-samhci. De främsia rätiskällorna niir del gäller att undersöka den kom- KU 1977/78:44 10 munalakompelensen är, vid sidan av själva lagtexten och dess förarbeten, denrättspraxis som har utbildaisi koniniunalbesvärsmäl på del ifrågavarandeområdet, Enligi76 5; KL, 80 5; KLS och 78 LL för klagan över elt kommunalt beslut, i den månannat inte är föreskrivet, grundas endast på att beslutet inte har tillkommit ilaga ordning, strider mot lag eller annan författning eller på annat sättinnebär ett kompeten.söverskridande, kränker klagandens enskilda rält ellerannars vilar på orättvis grund. Frågan om lagligheten av ett kommunalt resp,landstingskommunalt beslut blir aktuell endast om besvär anförs mol bcskiiet.Om beslutet däremot vinner laga kraft, anses det i regel lagligt och bindandetor kommunmedlemmarna oberoende av om det har tillkommit i laga ordning ellerinneburit ett överskridande av den kommunala kompelensen. Avvisst intresse när det gäller frågan om kommunernas och landstingskommunernasmedverkan i inlernalionell biståndsverksamhet är också föreskrifterna i 50 ifKL, 54 KLS och 56 ij LL att vad som tillhör kommun resp, landstingskommun börförvaltas så att kommunens eller landstingskommunens förmögenhet inte minskas.Förmögenheten får enligt dessa bestämmelser inte förbrukas lör löpande behov.Skyddet avser den bokförda nettoförmögenheten. Regeringsrättenhar i-fiera kommunalbes\'ärsmål hafi atl pröva kommunala ellerlandstingskommunala beslut med internationell anknytning, I det följanderedovisas några sådana avgöranden kortfattat (förkortningen RÅ avserregeringsrättens årsbok). Ettbeslul av kommunfullmäktige i om all anslå till Estniskanationalrädet upphävdes av regeringsrätten, som anförde att anslaget inte kundeanses avse någon köpingens angelägenhet (RÅ 1952 I 266), Regeringsrättenupphävde vidare ett beslul av stadsfullmäkiige i att bevilja 7 500kr som stipendium åt en utländsk studerande vid stadens högre tekniskaläroverk. Beslutet ansågs inte avse en angelägenhet som det tillkom staden attvårda (RÅ 1961 I 97), Ettbeslut av att sydafrikanska varor tills vidare skulleundvikas vid upphandling för räkning ansågs ligga inom ramen förlandstingets kompetens. Två ledamöter var skiljaktiga och anförde, attlandstinget genom sitt beslut avsett alt uttrycka sill ogillande av den iSydafrika förda apartheidpolitiken. Eftersom avgivande av opinionsyttringarlåg utanför gränserna för kompetens och alltså hadeöverskridit sin befogenhet, ville dessa två ledamöter upphäva beslutet, (RÅ 1965 I 90), Iplenimålet RÅ 1969 ref 52 intog regeringsriittcn motsall ståndpunkt. Domstolensmajoritet (15 ledamöter) ansåg att ett beslut av stadsfullmäktige i Stockholmatt rekommendera stadens organ att tills vidare inte köpa sydafrikanska varorvar kompetensöverskridande. Beslutet betraktades inte som KU1977/78:44 H enallmän rekommendation \ syfte att få till stånd,en ändamålsenlig upphandlingutan som en utrikespolitisk manifestation, varigenom fullmiiktige avsett atl geullryck för ogillande av den i förda aparlheidpolitiken. Sju avregeringsrättens ledamöler an.säg besluiel vara kompetensenligt. Ettbeslut av stadsfullmäktige i alt anslå lill Svenska röda korselsFNL-insamling för humanitär hjälp till civilbefolkning ansågs stridamot den kommunala kompetensen och upphävdes (RÅ 1968 K 613), Stadsfullmäktigesi Västersås beslut att anvisa till bl, a, tio bostadsbaracker atlöverlämnas som gåva till den jordbävningsdrabbade jugoslaviska staden ansågs falla utanför ramen för den kommunala kompetensen.