bet · G101AU16 · 1977-12-31 00:00:00 — En utredning tillsattes med uppgift att finnaformer för en samordnad organisation av den yrkesinriktade rehabiliteringsverksamheten.Enligt direktiven för utredningen skulle man även se över denarbetspsykologiska verksamhet med bl. a. anlagsundersökningar, som utförs påkonsultbasis av fristående arbetspsykologiska institut förarbetsmarknadsverkets räkning. Statens arbetskliniks ställning och verksamhetskulle också utredas. Utredningen avlämnade sitt betänkande (SOU1976: 38) Yrkesinriktad rehabilitering. Propositionens förslag grundas på dettabetänkande. Den yrkesinriktade rehabiliteringenhar bl. a. formen av s. k. arbetsprövning och arbetsträning men ävenarbetspsykologiska konsultinsatser och viss verksamhet inomarbetsmarknadsutbildningen kan räknas dit. Arbetsprövning syftar till att genom medicinsk,psykologisk och social utredning samt praktiska arbetsprov under yrkesmässigaformer kartlägga handikappade arbetssökandes intressen och anlag, fysiska ochpsykiska arbetskapacitet samt arbetsmotivation. Arbetsträidng är en i yrkesmässiga former och underläkartillsyn bedriven systematisk uppträning av handikappade personers fysiskaoch psykiska arbetskapacitet. Den skall ge arbetsfärdigheter och anpassningtill arbetsrutin och arbetsmiljö. Arbetsprövning och arbetsträning bedrivs vidlandstingskommunala eller kommunala arbetsvårdsinstitut. AMS ärtillsynsmyndighet, och statsbidrag utgår till såväl anordnandet som driften.Arbetsprövning sker också till viss del vid statens arbetsklinik. Är 1976uppgick antalet platser för arbetsprövning och arbetsträning till ca 2 700,vilket innebär en ökning med ca 1 200 platser . Samhällets kostnaderför den yrkesinriktade rehabiliteringen vid arbetsvårdsinslituten uppgick år1976 till 115 milj. kr. I statsbidrag utbetalades för 38 milj. kr. Ca102 milj. kr. har investerats i byggnader och maskiner t. o. m. budgetåret1976/77. Av detta belopp har staten bidragit med ca 33 milj. kr. Arbetspsykologiska konsultinsatser, främst i form av s. k.anlagsundersökningar, används som ett hjälpmedel för att kartlägga de arbetshandikappadesteoretiska och praktiska förmåga och för att analysera intressen ochyrkesvalsmöjligheter. Anlagsundersökningarna utförs av olika statliga ochenskilda institut. /77 utfördes ca 15 500 anlagsundersökningarpå uppdrag av arbetsmarknadsverket, vilket innebar en minskning med ca 2 000mot budgetåret före. AU1977/78:16 20 kologservice uppgick under /77 till 44 600timmar. Statens kostnader för verksamheten uppgick /77 till ca24 milj. kr. Jämsides med den kommunala arbetsprövningen och arbetsträ-ningensamt de arbetspsykologiska undersökningarna har vidskolöverstyrelsens centra för arbetsmarknadsutbildning AMU-centra införtsen verksamhet med i viss mån liknande syfte som arbetsprövning ocharbetsträning. Det gäller anpassningskurserna, benämnda "Omställning ochträning", för vissa kategorier svårt handikappade inom gruppernasynskadade, hörselskadade, rörelsehindrade, intellektuellt arbetshandikappadesamt psykiskt arbetshandikappade. Dessa kurser syftar till att genom praktiskyrkesorientering och -träning, teoretisk undervisning samt yrkesvägledning ochfördjupad utredning kartlägga den handikappades förutsättningar för arbeteeller utbildning. Kurserna skall också genom allsidig träning och tekniskanpassning till handi kappet göra det möjligt för den handikappade att lättareklara sig själv i arbete och bostad, osv. /76omfattade anpassningskurserna ca 1 700 personer. F. n. finns 22 sådana s. k.OT-kurser vid 17 kursorter i landet. Vid vissa AMU-centra har främst föranpassningskursernas behov inrättats avdelningar för praktisk yrkesorienteringsom även står öppna för handikappade som kommer till centret för alt genomgåvissa andra kurser. I den praktiska yrkesorienteringen finns inslag avarbetsprövning och arbetsträning. Inom arbetsmarknadsutbildningens ram bedrivs vidare enkartläggande och yrkesorienterande verksamhet genom den särskilda introduktionskursen"Arbetsliv och utbildning" (ALU-kurser). Uppläggningen av kursenöverensstämmer på flera väsentliga punkter med de principer som ligger tillgrund för de mer kvalificerade formerna av kartläggande och tränande verksamhetför handikappade. Kursen kan därför, i de stycken den vänder sig tillhandikappade, ses som en del i den yrkesinriktade rehabiliteringen. Den yrkesinriktade rehabiliteringenskall enligt propositionen ha en sådan organisation och inriktning att den påett effektivt sätt kan användas såväl i arbetsförmedlingens sedvanligaverksamhet som i dess fältarbete, t. ex. i anpassningsgrupper eller för atttillsammans med andra samhällsorgan stödja och aktivera människor till arbete.Åtgärds-formerna ute i företagen på den öppna arbetsmarknaden bör därför byggasut och vidareutvecklas. Detta innebär emellertid inte att behovet avkartläggande och förberedande åtgärder, som bedrivs vid arbetsvårdsinstituteller i form av OT- och ALU-kurser, skulle minska. Det uppställda måletinnebär i stället att dessa verksamheter måste närmare samordnas med detegentliga förmedlingsarbetet och till vissa delar förläggas ute i arbetslivet. AU1977/78:16 21 I propositionen framhålls vidareatl för arbetshandikappade, som är nytillträdande eller som under långa tidervarit frånvarande från arbetsmarknaden på grund av sjukskrivning,rehabilitering eller andra orsaker, är behovet särskilt stort att få pröva sigfram i arbete utanför institutionernas skyddade tillvaro, men ändå i formerdär kraven på arbetsprestation, arbetstider etc. successivt kan anpassas tillarbetsförmågans utveckling. Genom åtgärder i arbetsmiljön kan också denyrkesinriktade rehabiliteringen påverka, förändra och anpassaarbetstillfällena till de arbetshandikappades krav och förutsättningar.Slutligen kan nämnas atl departementschefen delar utredningens uppfattning attalla människor som är i behov av alt få sina arbetsförutsättningar kartlagdaeller som Önskar få hjälp med att förbereda sig för arbetslivet skall få denhjälp som behövs, oavsett om de i formell mening kan betraktas somarbetshandikappade eller ej. Utskottet har inte något att erinra mot vad departementschefenanfört om målet för verksamheten. I propositionen anförs att enbättre samordning av resurserna skulle ge den yrkesinriktade rehabiliteringenbättre förutsättningar atl bli en väl fungerande del av det totala rehabiliteringsarbetet.Den nuvarande uppdelningen på olika huvudmän anses orationell och försvårar etteffektivt utnyttjande av samtliga resurser. En samordnad organisation börvidare ge ökade möjligheter att snabbt och effektivt anpassa insatserna efterden enskildes behov och förutsättningar och även att fortlöpande anpassaverksamheten till utvecklingen på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrund förordasi propositionen att en förbättrad samordning av resurserna inom denyrkesinriktade rehabiliteringen kommer till stånd. Som tidigare nämnts ingår i rehabiliteringsarbetetarbetspsykologiska konsultinsatser, främst i form av s. k.anlagsundersökningar. Försök med psykologmedverkan på arbetsförmedlingar harmed gott resultat prövats i vissa regioner. Detta har skett genom attpsykologer anställts vid arbetsförmedlingen eller genom att psykologeranställda vid fristående arbetspsykologiska institut anlitas som konsulter avarbetsförmedling. De arbetspsykologiska anlagsundersökningarna har därigenomkommit att kompletteras med stödjande rådgivning i olika former. Departementschefen anser att starka skäl talar för attvissa delar av den arbetspsykologiska verksamheten samordnas och förs in underett statligt huvudmannaskap. a. pekas på den pågående förändringen i den metodiskainriktningen av de arbetspsykologiska insatserna och de konsekvenser dennautveckling har och kan väntas få för de arbetspsykologiska instituten.Propositionen innehåller inte något förslag till hur verksamheten i detaljskall utformas. Förslag härom kommer att redovisas i ett senare sammanhang. AU1977/78:16 22 Frågan om den psykologiskakonsultverksamheten tas upp i motionen 54 av m. fl. (m). Imotionen påpekas bl. a. att konsulter som utför arbete åt AMS m. fl. bidrartill ökad flexibilitet i organisationen samt att en kraftig ökning av köptakonsulttjänster i stället för anställning av egen personal är angelägen inteminst ur samhällsekonomisk synpunkt. Vidare pekas på att vissa institututvecklat metoder m. m. som är speciellt anpassade för det här aktuellabehovet och att instituten därför i hög grad är beroende av den härverksamheten. Motionärerna hänvisar också till att AMS i sitt remissyttrandeinte uttalat sig för ett ändrat huvudmannaskap. Motionärerna går emot förslagetatt konsulttjänster som köps från fristående arbetspsykologiska institutöverförs till något av samhällets organ och yrkar att skall uttalaatt fristående konsulter bör användas i stället för en utbyggd egen statligcentral konsultservice där så är möjligt. Enligt utskottets uppfattning finns det skäl som talar föratt vissa delar av den arbetspsykologiska verksamheten samordnas och förs inunder ett statligt huvudmannaskap. I sammanhanget kan pekas på den utvecklingsom skett i fråga om psykologinsatserna hos arbetsförmedlingen och sominneburit att insatserna har knutits allt närmare del egentliga förmedlings-och yrkesvägledningsarbetet. har antalet fristående anlagsundersökningarminskat. Psykologerna har genom denna utveckling i allt större utsträckningkommit att ingå i det team som arbetar inom förmedlingen. Den här aktuellafrågan skall emellertid utredas ytterligare inom sysselsättningsutredningen.Ett mer preciserat ställningstagande från regeringens sida kan därefterförväntas i propositionen till . Med hänsyndärtill finns det inte skäl att göra mer bestämda uttalanden. Motionenbör därför inte föranleda någon åtgärd i den nu aktuella delen. En samordnad organisation under ett statligthuvudmannaskap bör enligt propositionen skapas också för de övriga delarna avden yrkesinriktade rehabiliteringen. Fråga om hur detta skall utformas börenligt departementschefen prövas först sedan sysselsättningsutredningens delbetänkandei ämnet avlämnats. Avslutningsvis föreslår departementschefen att den nugällande ordningen när det gäller bidragsformer inom verksamheten bör ändras.F. n. gäller att elever på OT- och ALU-kurser har annan ersättning än de somgenomgår arbetsprövning och arbetsträning i andra former. Departementschefenföreslår att till samtliga elever i yrkesinriktad rehabilitering skall utgåutbildningsbidrag enligt vad som gäller för deltagare iarbetsmarknadsutbildning i allmänhet. Utskottet delar propositionens uppfattning att ensamordning av de olika verksamhetsgrenarna inom den yrkesinriktaderehabiliteringen måste eftersträvas. Som framgår av propositionen kan förslag iden riktningen också förväntas på grundval av sysselsättningsulredningens ar- AU1977/78:16 23 Utskottet tillstyrker den föreslagna ändringen närdet gäller bidragsformerna inom verksamheten. Inom den yrkesinriktade rehabiliteringens område bedrivsforskning och metodutveckling vid olika institutioner. Statens arbetskliniksvarar för visst metodutvecklingsarbete inom arbetsprövningens område. Klinikenhar därvid huvudsakligen svarat för utarbetandet av normerande arbetsprov.Kliniken bedriver också egen prövningsverksamhet. Härutöver kan nämnas att detvid psykotekniska institutet vid bedrivsarbetsmarknadsinriklad forskning på projektbasis. Viss del av institutetsforskning avser den arbetspsykologiska verksamheten och finansieras genommedel från AMS. Även de övriga fristående arbetspsykologiska instituten främst PA-rådel arbetar med att utveckla den arbetspsykologiska verksamheteni anknytning till arbetsförmedlingens arbete. Detta utvecklingsarbete sker i samrådmed och finansieras av AMS. I proposirionen framhålls att den framtida organisationenav forskningsverksamheten i hög grad är beroende av hur den yrkesinriktaderehabiliteringen skall organiseras i sin helhet. Mot den bakgrunden bör enligtpropositionen sysselsättningsutredningen även pröva organisationsfrågan påforskningsområdet. Redan nu uttalar sig dock departementschefen för att ettfrislående och metodutveckling inrättas. Institutetföreslås få en fast anknytning till den yrkesinriktaderehabiliteringsverksamheten vid arbetsförmedlingen och på arbetsplatserna.Särskilt viktigt anses det vara atl metodutvecklingsarbetet sker i direktanknytning till den praktiska verksamheten inom organisationen för denyrkesinriktade rehabiliteringen. Institutet bör finansieras över statsbudgetenliksom fallet f. n. är för statens arbetsklinik. Dessutom föreslårdepartementschefen att sysselsättningsutredningen får i uppdrag att prövamöjligheterna att utveckla och samordna statens arbetskliniks ochpsykotekniska institutets resurser. Enligt utskottets uppfattning bör frågan om hur denframtida forskningen och metodutvecklingen på området skall organiserasbedömas i samband med att organisationen av den yrkesinriktade rehabiliteringeni stort prövas. Innan beslut fattas i frågan bör, som framhålls i propositionen,sysselsättningsutredningens delbetänkande avvaktas. När det gäller genomförandet av förslaget föreslårdepartementschefen att huvudmannaskapet för de behandlade verksamheterna börändras med de föreslagna organisationsförändringarna, vilka beräknasträda i kraft tidigast . För att delta skall kunna ske börsysselsättningsutredningens betänkande föranleda proposition till riksdagensenast . Efter riksdagsbeslutet måste det finnas tid för attutarbeta detaljerade organisationsplaner, m. m. För attdet tidsmässigt skall bli möjligt att samordna den nya organi- AU1977/78:16 24 sationen av den yrkesinriktade rehabiliteringen medförändringen av huvudmannaskapet m. m. för skyddat arbete föreslås att enorganisationskommitté för den yrkesinriktade rehabiliteringen skall få börjasitt arbete utan att behöva avvakta ställningstagande till sysselsättningsutredningensdelbetänkande rörande de arbetshandikappade. Även andra förändringar börförberedas . Kommittén bör bestå av representanter för berördadepartement och ämbetsverk samt kommunförbunden, arbetsmarknadens parter m.fl. intressenter, bl. a. berörda personalorganisationer. Förutomorganisationsfrågorna bör kommittén enligt propositionen ges möjlighet att iden utsträckning den finner lämpligt också behandla frågor rörande samverkanoch gränsdragning mellan yrkesinriktad och övrig rehabiliteringsverksamhet m.m. Kommittén bör bedriva sitt arbete i nära samverkan med den organisationskommittéför skyddat arbete som förordats. Förhandlingar bör också så snart som möjligtsättas i gång med nuvarande huvudmän och personalorganisationerna. bör svara för förhandlingarna om löne- och anställningsvillkor förberörd personal medan statens förhandlingsnämnd bör förhandla om överlåtelse avde kommunala arbetsvårdsinslituten på samma sätt som tidigare angetts beträffandeverkstäderna för skyddat arbete. Utskottet tillstyrker vad i propositionen anförts omgenomförandet av förslaget. I den socialdemokratiska partirnotionen, som väcktes innanpropositionen lagts, föreslås att det skall bli en gemensam organisationskommittéför den skyddade verksamheten och den yrkesinriktade rehabiliteringen.Motionen har blivit tillgodosedd på del sättet atl på områdena förordas att detdetaljerade organisationsarbetet sätts i gång. I den praktiskafrågan om hur arbetet skall organiseras har utskottet inte annan uppfattning änpropositionen. Motionärernas önskemål synes kunna tillgodoses genom detsamarbete som de båda kommittéerna förutsätts skola bedriva. Slutligen i detta sammanhang tar utskottet upp kravet påen utvärdering av den yrkesinriktade rehabiliteringsverksamheten, somframställts i partimotionen 56 av m. fl. (vpk). Motionärerna, sominte motsätter sig förslaget om ändrat huvudmannaskap för verksamheten,efterlyser underlag för bedömningar av den yrkesinriktade rehabiliteringensresultat. Utskottet utgår från att sysselsättningsutredningensarbete på detta område även inkluderar fråga av det slag motionärerna tar upp.Med hänvisning härtill synes kravet i motionen inte behöva föranleda någon riksdagensåtgärd. Samhällets kostnader för den yrkesinriktaderehabiliteringen är fördelade på de olika huvudmännen. AMS svarar förkostnaderna för psykolog- och läkarmedverkan vid arbetsförmedlingarna. AU 1977/78:16 25 muneroch landstingskommuner delar kostnaderna för arbetsvårdsinsti-tutensverksamhet. AMS.och SÖ delar kostnaderna för de insatser som görs inomarbetsmarknadsutbildningen. De totala nettokostnaderna för den arbetsprövningoch arbetsträning som bedrivs vid arbetsvårdsinslituten uppgick till115,3 milj. kr. Av dessa kostnader svarade kommuner och landstingskommuner förca och staten för . AMS kostnader för de psykologiska konsulternasoch läkarnas medverkan vid arbetsförmedlingarna uppgick /77 till24,2 milj. kr. resp. 2,6 milj. kr. Till detta skall läggas bl. a. investeringskostnadersamt betydande insatser inom arbetsmarknadsutbildningens ram för handikappade.I propositionen anförs att utredningen inte ger tillräckligt underlag för skall kunna ta ställning till kostnadsförändringar som en samordnadorganisation kan innebära. Departementschefen utgår dock från atttotalkostnaden ligger inom den ekonomiska ram som i nuvarande penningvärdegäller för verksamheten. Ettstatligt huvudmannaskap och kostnadsansvar för en samordnad organisation förden yrkesinriktade rehabiliteringen kommer enligt propositionen att innebäraatt kommuner och landstingskommuner i princip avlastas kostnader förarbetsvårdsinslituten. Dessa kostnader uppgick till 77,2 milj. kr. Enförutsättning för ett statligt övertagande av kostnaderna för verksamheten bördock vara att dessa avräknas från statliga åtaganden gentemot kommunerna ochlandstingskommunerna inom andra områden. Förhandlingar skall enligt förslagettas upp mellan berörda parter i den frågan. En lösning av kostnadsfördelningenanges vara en av förutsättningarna för att arbetet med omorganisationen skallkunna drivas vidare. Avslutningsvisföreslås att finansieringen av en samordnad organisation för verksamhetenordnas på samma sätt som för arbetsmarknadsutbildningen, dvs. överarbetsmarknadsutbildningsfonden, som får sina medel över statsbudgeten. Utskottethar inte något att invända mot vad i propositionen anförts angående kostnaderoch finansiering. Meddet anförda har utskottet tillstyrkt de riktlinjer för den yrkesinriktaderehabiliteringen som redovisas i propositionen. 1. beträffande avslag påpropositionen och ny inriktning av arbetsmarknadspolitiken m. m. att riksdagenavslår motionerna 1976/77: 905 och 1977/78; 56, yrkandena 1 och 2, 2. beträffande överförande avhuvudmannaskapet för skyddad verksamhet till regionala stiftelser att A. godkännerpropositionens förslag, AU1977/78:16 26 B. motionen 1976/77: 543, yrkandet 4 i denna del, inteföranleder någon åtgärd, 3. beträffandeproportionella val av ledamöter till de regionala stiftelsernas styrelser m. m.att motionen 1977/78: 69 inte föranleder någon åtgärd, 4. beträffanderepresentation för de anställda i de regionala stiftelsernas styrelser attmotionen 1977/78: 68 inte föranleder någon åtgärd, 5. beträffandeprinciperna för arbetsanskaffning vid skyddad verksamhet att motionen 1977/78;54, yrkandet 1, inte föranleder någon åtgärd, 6. beträffandeinrättande av en central stiftelse för den skyddade verksamheten atl A. riksdagenbifaller propositionens förslag, B. motionen1976/77: 543, yrkandet 5 i denna del, inte för anleder någon åtgärd, 7. beträffandelokalisering av den centrala stiftelsen till kommun att motionen1977/78: 53 inte föranleder någon åtgärd, 8. beträffandelokalisering av den centrala stiftelsen till kommun att motionerna1977/78: 31 och 1977/78. ; 45 inte föranleder någon åtgärd, 9. beträffandelokalisering av den centrala stiftelsen till koinmim att motionen1977/78: 55 inte föranleder någon åtgärd, 10. beträffande lokalisering av dencentrala stiftelsen till komtnun att motionen 1977/78; 67 inteföranleder någon åtgärd, 11. beträffande lokalisering av dencentrala stiftelsen till kommuns södra delar att motionen 1977/78:70 inte föranleder någon åtgärd, 12. beträffande ikraftträdande avförslaget till ny organisation för den skyddade verksamheten att A. riksdagenbifaller propositionens förslag, B. motionen1976/77: 543, yrkandena 4 och 5 i motsvarande delar, inte föranleder någon åtgärd, 13. beträffande tillsättandeav en organisationskommitté för den skyddade verksamheten att A. riksdagenbifaller propositionens förslag, B. motionen1976/77: 543, yrkandet 7, inte föranleder någon åtgärd, 14. beträffande höjning avdriftbidraget till den primärkommunala skyddade verksamheten att avslår motionen 1977/ 78: 44, AU1977/78:16 27 15. beträffandefinansieringen av den nya organisationen för skyd dad verksamhet att A. riksdagengodkänner vad som anförts i propositionen, B. motionen1976/77: 543, yrkandet 6, inte föranleder någon åtgärd, 16. beträffande huvudmannaskapet förarbetspsykologisk konsultverksamhet att motionen 1977/78: 54, yrkandena 2 och3, inte föranleder någon åtgärd, 17. beträffande tillsättande avkommitté för överarbetning av de organisatoriska frågorna för yrkesinriktad rehabilitering atl A. riksdagenbifaller propositionens förslag, B. motionen 1976/77: 543, yrkandet 8, inte föranleder nå gon åtgärd, 18. beträffande utvärdering av denyrkesinriktade rehabiliteringsverksamheten atl motionen 1977/78; 56, yrkandet3, inte föranleder någon åtgärd, 19. att godkänner deriktlinjer för skyddat arbete och yrkesinriktad rehabilitering som förordas ipropositionen i den mån riktlinjerna inte behandlats ovan. Närvarande: (), (). TorslenStridsman (c), (), (), (),(), (), (). (), "s), (), (), SuneJohansson (s) och (). Representation för de anställda i de regionalastiftelsernas styrelser (mom. 4) av , , , , , och (alla s) som anser dels att den del av utskottels yttrande som på s. 12börjar "Utskottet vill" och slutar "någon åtgärd" bort haföljande lydelse; Utskottet delar motionärernas uppfattning. Det måste ansessjälvklart att de anställda i den skyddade verksamheten får direktrepresentation i de regionala stiftelsernas styrelser. Propositionens förslaginnebär på denna punkt ett steg tillbaka i den pågående utvecklingen mot ettökat AU 1977/78:16 28 medinflytandeför de anställda. Propositionens förslag bör därför ändras i enlighet medmotionärernas förslag. En sådan ändring bör kunna genomföras utan att dettotala antalet styrelseledamöter ändras. Vad utskottet anfört med anledning avmotionen 68 bör regeringen underrättas om. dels att utskottets hemställan under4 bort ha följande lydelse: 4. beträffande representation för de anställda i deregionala stiftelsernas styrelser att med bifall till motionen 1977/78; 68 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Ikraftträdandeav förslaget till ny organisation avBengt , , , , , och (alla s); Ivår partimotion 543 har vi utgått från att förslaget om nya riktlinjer m. m.för den skyddade verksamheten skulle kunna genomföras fr. o. m. den 1 januari1979. Vi ansåg detta möjligt mot bakgrund av att utredningen lämnade sittbetänkande . Den borgerliga regeringen har emellertid inteföljt det tidsschema som den tidigare socialdemokratiska regeringen gjorde uppoch propositionen har blivit avsevärt försenad. Den nya organisationen kommerdärigenom att träda i kraft än vi tänkt oss. Detta får bl.a., som framgår av motionen 44, negativa ekonomiska konsekvenser för dekommuner som har en omfattande skyddad verksamhet. Därmed har regeringennu ett tungt ansvar för att det fortsatta utredningsarbetet bedrivs med sådankraft att inte ytterligare förseningar uppkommer. avFilip () och (): Viutgår från att vid det fortsatta utredningsarbetet om organisationen av denarbetspsykologiska verksamheten synpunkter av det slag m. fl. (m)tagit upp i motionen 54 beaktas. Det finns starka skäl som talar för att maninte skall slå sönder den verksamhet på konsultbasis som byggts upp vidPA-rådet och liknande institutioner.