bet · G101AU16 · 1977-12-31 00:00:00 — a. med den ansvarsfördelning som i dagråder mellan stat och landstingskommuner beträffande arbetsvärd och övrigrehabilitering. Det kan erinras om att staten svarar för avkostnaderna för den samlade verksamheten medan kommuner och landstingskommunersvarar för resten. Stiftelsernas styrelser bör enligt proposirionen få ensådan representation att de inom sig rymmer olika kompetens- ocherfarenhetsområden. Styrelsen föreslås bestå av tolv ledamöter. Ordförande ochytterligare tio ledamöter utses av landstingskommunen. En av de tio ledamöternabör utses efter förslag av , en efterförslag av , en efter förslag av och en somrepresentant för näringslivet. Regeringen utser enligt förslaget en ledamot somsamtidigt är vice ordförande. Utöver dessa tolv personer föreslås tvårepresentanter för länsarbetsnämnden bli adjungerade till styrelsen. Vidarebör till styrelsen knytas två fackliga företrädare för personalen, varav enbör representera de arbetstagare som har skyddat arbete. I propositionenbetonas också att de anställda måste beredas betryggande insyn i AU1977/78:16 11 Formerna för detta bör enligtpropositionen övervägas mellan företrädare för de fackliga organisationernaoch de centrala och regionala stiftelserna. I sammanhanget kan nämnas att en majoritet avOSA-kommitténs ledamöter föreslagit att varje regional stiftelse skulle ledasav en styrelse bestående av mellan sju och elva ledamöter, som skulle utses avregeringen. Ledamöterna skulle enligt utredningen representerastiftelsebildarna, dvs. staten och landstingskommunen, de anställda samtnäringslivet. Enligt propositionen bör tre revisorer utses att granskade regionala stiftelsernas förvaltning och räkenskaper. En revisor föreslås bliutsedd av regeringen och två av landstingskommunen. Som framgår av propositionen organisatoriska splittringen av den skyddade verksamheten fått en radnegativa konsekvenser. Verksamheten har inneburit stora regionala skillnaderoch en olycklig konkurrens mellan olika arbetsvårdsföretag. Utskottet delardärför uppfattningen att verksamheten måste samordnas. I likhet medpropositionen anser utskottet att företagsformen bör ändras. Utskottettillstyrker propositionens förslag att verksamheten bör bedrivas istiftelseform. Likaså ställer sig utskottet bakom propositionens förslag närdet gäller huvudmannaskapet för verksamheten. Härigenom är yrkandet 4 i densocialdemokratiska parlimotionen 543 från den allmänna motionstiden i huvudsaktillgodosett. I motionen begärs nämligen atl huvudmannaskapet för verksamhetenfr. o. m. överflyttas till regionala stiftelser i enlighetmed utredningens förslag. Till frågan om tidpunkt för genomförandel återkommerutskottet senare i framställningen. I två motioner tas upp frågan om hur de regionalastiftelsernas styrelser skall vara sammansatta. () yrkar imotionen 69 att val av ledamöter skall vara proportionella samt att riksdagenhos regeringen skall begära att utredningen om vidgad länsdemokrati prövar formernaför styrelseval till regionala stiftelser. Frågan om proportionella val vid utseende av ledamöter iregionala, statliga och liknande nämnder och styrelser har behandlatsav (KU 1977/78: 6) som beslutat begära att frågan utreds. Med hänsyntill att den principiella frågan om proportionella val till styrelser ochnämnder kan väntas bli utredd saknas anledning atl ta något initiativ pågrundval av motionen. Den bör således inte föranleda någon åtgärd. Som framgår av den redogörelsen innebärregeringens förslag att två fackliga företrädare för personalen skalladjungeras lill styrelsen, varav en bör representera de arbetstagare som harskyddat arbete. Denna ordning kritiseras i motionen 68 av m.fl. (s). Motionärerna anser att de anställda skall ha direkt representation istyrelsen, vilket f. ö. föreslogs av . En sådan ändring bör enligtmotionärerna kunna genomföras utan att det totala antalet styrelseledamöterökas. AU1977/78:16 12 Utskottet vill först erinra om attfackliga företrädare enligt propositionens förslag kommer att sitta med i deregionala stiftelsernas styrelser, genom att två av de elva ledamöter somlandstingen utser skall nomineras av resp. TCO-distriktet.Därutöver skall de anställda direkt representeras genom att två företrädare fördem knyts till styrelsen i egenskap av adjungerade. Den föreslagna ordningenbör enligt utskottels uppfattning garantera atl de fackliga organisationernafår det inflytande de onekligen är berättigade till. Motionen bör därför inteföranleda någon åtgärd. I propositionen berörs även behovet av en lokal förankringav den skyddade verksamheten. Departementschefen anser i likhet medOSA-kommittén all del bör ankomma på de regionala arbetsvårdsföretagen själva attmed hänsyn till de skiftande förutsättningarna fatta beslut om hur den lokalarepresentationen bör utformas. Utskottet delar denna uppfattning. I likhet med de båda utredningarna föreslårdepartementschefen en regional fördelning av verksamheten innefattande treolika former av skyddat arbete, nämligen reguljära verkstäder för skyddatarbete, filialer till dessa och hemarbete. Den föreslagna modellen ansestillgodose kravet på en god spridning av arbetstillfällen och därför kunnaulgöra en principiell grund för lokalisering av skyddat arbete inom ettlandstingsområde. Utskottet har inte något att erinra mot den föreslagnaordningen för den regionala fördelningen av skyddade arbetsplatser. När det gäller anvisning av skyddat arbete framhållerdepartementschefen att en anställning i skyddad sysselsättning alltid måsteföregås av en allsidig arbetsmarknadspolilisk bedömning. Detta innebär att allaåtgärder för alt placera en arbetssökande på den ordinarie arbetsmarknadenmåste ha prövats innan alternativet skyddat arbete aktualiseras. Endastarbetsförmedlingen kan avgöra frågor av detta slag. Det skall även varaarbetsförmedlingens uppgift atl fortlöpande pröva möjligheterna för samtligaanställda i skyddat arbete att ta anställning på den ordinarie arbetsmarknaden.Om detta skall vara möjligt krävs att dispositionsrätten över platserna iskyddat arbete ligger kvar hos arbetsmarknadsmyndigheterna. Ansvaret föruppföljningen av arbetsförmedlingens verksamhet på delta fält bör i första handankomma på de partssammansatta distrikts-nämnderna. Utskottet delardepartementschefens uppfattning i nu behandlade fråga och tillstyrker såledespropositionens motsvarande avsnitt. I propositionen förutsätts att industriellaberedskapsarbeten skall finnas även . Det föreslås emellertid att deregionala stiftelserna skall svara för driften av sådana industriellaberedskapsarbeten som beslutas av regeringen eller AMS. Därmed stärks detindustriella beredskapsarbetet som ett arbetsmarknadspolitiskt medel samtidigtsom man får en bättre samordning med övriga resurser. Med hänsyn till delångsiktiga åtaganden som oftast följer med industriella beredskapsarbetenföreslås beslut AU1977/78:16 13 om eventuellt anordnande av nya arbeten ankomma påregeringen eller, efter dess bemyndigande, AMS. Utskottettillstyrker propositionens förslag på denna punkt. En av fördelarna med den föreslagna organisationen är kan minska antalet organ som sysslar med arbetsanskaffning och försäljningav industriellt tillverkade produkter. De nya stiftelserna skall också kunna taöver uppgifter som hänger samman med terapiverksamhet m. m. vid sjukhus ochandra vårdinstitutioner. Enligt propositionen bör även den skyldighet somstatliga myndigheter f. n. har alt informera kriminalvårdens verkstäder omplanerade statliga beställningar utsträckas lill alt också omfattaarbetsvårdsföretagen. Den närmare utformningen härav bör dock senare prövas avregeringen. Slutligen i detta sammanhang framhåller departementschefen altprissättningen när det gäller arbetsanskaffning skall grundas påmarknadsmässiga principer för kalkylering. Den sistnämnda frågan tas upp i motionen 54 av GunnarOskarson m. fl. (m). Motionärerna förutsätter alt verksamheten bedrivs på ettsådant sätt att inte företag med likartad konkurrerande produktion utsätts fören diskriminerande konkurrens. Motionärernas uppfattning, som utskottet delar,står inte i motsättning till propositionen. Utskottet hänvisar i sammanhangettill de ovan ur propositionen refererade uttalandena om marknadsmässigkalkylering. .Det kan tilläggas att en representant för näringslivet enligtregeringens förslag skall ingå i de regionala stiftelsernas styrelser.Därigenom finns möjlighet till insyn från näringslivets sida i den aktuellafrågan. Med hänvisning till det anförda bör motionen i denna delinte föranleda någon åtgärd. Under utredningsarbetet har behovet av ett centralt samordningsorganför den skyddade verksamheten framträtt som påtagligt. De förslag som lagtsfram har främst tagit sikte på ökade centrala insatser för marknadsföring,försäljning och produktutveckling. Departementschefen uttalar i frågan att de föreslagna regionalastiftelserna för skyddat arbete inte bara kommer att innebära en bättre regionalsamordning av verksamheten utan också en omfattande decentralisering. Deregionala stiftelserna kan emellertid inte tillgodose behovet av enbranschmässig samordning av arbetsvårdsföretagen i olika delar av landet. Ensådan samordning förutsätter en övergripande organisation på riksplanet som kanbiträda de regionala stiftelserna i inköps- och försäljningsfrågor samt ifråga om val av lämpliga produkter att tillverka. Genom en branschmässigsamordning på riksplanet kan också fördelar nås när det gäller investeringaroch utnyttjande av dessa. Del gäller inte minst möjligheterna att undvikadubbelanskaffning av kapitalintensiv utrustning. Mot bakgrund av att den föreslagna organisationen vidstarten kommer att sysselsätta mer än 22 000 arbetstagare i skyddat arbete ochnär- AU1977/78:16 14 mare 5 000 tjänstemän framträder vidare ett klart behov avcentral service när det gäller personalpolitiska insatser. Detsamma gäller irehabiliteringsfrågor och beträffande samverkan med andra samhällsorgan, t.ex. AMS, , kommunförbunden. Med hänsyn till vad här anförts föreslås alt en centralstiftelse skall inrättas. bör enligt propositionen byggas uppsuccessivt. Förutom alt biträda de regionala organen när det gällerpersonalpolitik och rehabiliteringsfrågor framstår det som mest angeläget attden regionala stiftelsen får hjälp beträffande marknadsföring och produktionsteknik.Dessutom är avsikten att den centrala stiftelsen skall fördela statsmedel. Iinledningsskedet bör den centrala stiftelsen få resurser att sköta de härangivna uppgifterna samt frågan om planering av nya företag och övriga centralauppgifter som handhas av AMS i egenskap av tillsynsmyndighet. Dencentrala stiftelsens framtida uppgifter får bedömas då erfarenheter vunnits avden nya organisationen. Departementschefen utgår från att den centralastiftelsen skall kunna erhålla central service från andra organisationer ochmyndigheter. Härvid avses bl. a. Statsföretagens förhandlingsorganisation(SFO) på förhandlingsområdet och styrelsen för teknisk utveckling (STU) påproduktutvecklingsområdet. När det gäller den långsiktiga utbyggnaden av verkstäderför skyddat arbete framhåller departementschefen att AMS som ansvarig förarbetsmarknadspolitiken liksom måste ha ett avgörande inflytande överdimensionering och lokalisering av företag. Detta bör ske genom att i princip sammaansvarsfördelning får gälla mellan AMS och den centrala stiftelsen som f. n.tillämpas mellan AMS och SÖ beträffande arbetsmarknadsutbildningen. Dettainnebär att AMS efter statsmakternas direktiv skall pröva verksamhetensomfattning, dimensionering och lokalisering medan den centrala stiftelsen harett övergripande ansvar för frågor som gäller anordnande och drift. AMS börvidare efter samråd med den centrala stiftelsen besluta om regional fördelningav den nybyggnadsram som statsmakterna bör fastställa . Den centrala stiftelsens styrelse skall enligt förslagetutses av regeringen och bestå av elva ledamöter varav fem riksdagsledamöter, enrepresentant för AMS, två representanter för , tvårepresentanter för de anställdas organisationer samt en representant förnäringslivet. Ordförande och vice ordförande utses särskilt varav den senareefter föi-slag av . Den centrala stiftelsens chef föreslåsbli utsedd av regeringen. Enligt utskottels uppfattning är de skäl som ipropositionen anförs för att inrätta en central stiftelse tungt vägande. Detbör betonas att inrättandet av en central stiftelse inte medför att uppgiftersom utförs regionalt eller lokalt behöver centraliseras. Utskottettillstyrker propositionen i denna del. Med propositionens förslag tillgodosesett av yrkandena i den socialdemokratiska partimotionen 543. AU1977/78:16 15 nämligen att en central stiftelse inrättas i enlighet medutredningens förslag. När det gäller frågan om tidpunkten för inrättandet imotionen föreslås återkommer utskottet senare i betänkandet. I propositionen berörs även frågan om lokalisering av dencentrala stiftelsen. Regeringen kommer senare att ta ställning till denfrågan. En speciell organisationskommitté, till vilken utskottet återkommer idet följande, får i uppdrag att lägga fram förslag till lämplig lokalisering.Det framhålls att en lokalisering lill ej bör ske, i enlighetmed regeringens regionalpolitiska strävanden. I sex motioner presenteras förslag när det gällerlokalisering av den centrala stiftelsen. Förslagen framgår av följandesammanställning. motionen 53 av () motionerna 31 av m.fl. (c) och 45 av Sven-GöstaSignell m. fl. motionen 55 av ()och () motionen 67 av ClaesElmstedt (c) och () I motionen 70 av () och ()begärs med anledning av regeringens uttalande om , att dennakommuns södra delar inte skall uteslutas när det gäller lokaliseringen av dencentrala stiftelsen. Det finns inte anledning att ta ställning tilllokaliseringsort för den centrala stiftelsen. Som framgår av propositionenämnar regeringen återkomma i den frågan efter det att den föreslagnaorganisationskommittén lagt fram förslag. Utskottet förutsätter att fråganefter utredning kommer att redovisas för . Motionsförslagenbeträffande lokaliseringsort bör därför inte föranleda någon åtgärd. OmStockholmsområdet blir aktuellt utgår utskottet från att bedömningen görs medutgångspunkt i de inomregionala balansproblem som finns. Det innebär atlregionens kärnområde knappast kommer i fråga men alt kommuns södradelar inte bör vara uteslutna. Med det anförda har utskottet besvarat ävenmotionen 70, som inte synes behöva föranleda någon åtgärd. Departementschefen betonar att det efter ett beslut omnytt huvudmannaskap återstår ett omfattande arbete innan den nyaorganisationen kan träda i kraft. a. måste ett mer detaljeratorganisationsförslag utarbetas och ett omfattande förhandlingsarbete äga rummed nuvarande huvudmän och berörda personalorganisationer. Förslag tillorganisationsplaner och personaldimensionering måste också utarbetas. Vidareär det nödvändigt att mer i detalj klarlägga formerna för samarbete mellan dencentrala stiftelsen och de regionala stiftelserna liksom relationerna till AMS.Även arbetsfördelningen lokall och regionalt måste enligt propositionenbelysas ytterligare liksom formerna för budgetarbetet. Vilka industriellaberedskapsarbeten och hemarbetsprojekt som skall överläs av de regionalastiftelserna återstår också att bedöma. AU1977/78:16 16 räknar departementschefen med ikraftträdande av förslagettidigast . Frågan om ikraftträdande av de olika förslagenaktualiseras, som tidigare redovisats, i den socialdemokratiska partimotionen543. I motionen utgår man från att förslagen skall börja genomföras från den 1januari 1979. Motionen väcktes vid början då det fanns anledningräkna med att propositionen skulle läggas fram tidigare än som blev fallet. Utskottet ansluter sig till propositionen i fråga omtidpunkten för genomförandet. En tidigare tidpunkt är knappast praktisktgenomförbar. a. torde de erforderliga förhandlingar, som måste föregåikraftträdandet, ta avsevärd tid i anspråk. Dessutom skall vissa frågorutredas ytterligare. Avsikten ar alt en ny organisationskommitté skall redovisaförslag till detaljorganisation för hela verksamheten. Kommittén skall utses avregeringen och bestå av representanter från staten, landstingskommunerna,kommunerna och de fackliga huvudorganisationerna. Till kommittén skall knytasen ledningsgrupp med experter för att centralt leda och samordna det praktiskautredningsarbetet. Under den centrala organisationskommittén föreslåsregionala kommittéer vars främsta uppgift skall vara att med hänsyn till deolika förutsättningar som gäller i olika delar av landet utarbeta förslag tillregional och lokal administration av verksamheten. Frågor rörande löne- ochanställningsvillkor, eventuellt övertagande av nuvarande huvudmäns fastigheterm. m. bör däremot ankomma på centrala organ att behandla. De regionalakommittéerna, som har alt arbeta enligt de direktiv som den centralaorganisationskommittén drar upp, föreslås bestå av företrädare förlänsarbetsnämnderna, landstingskommunerna, kommunerna och de anställdasorganisationer. Den centrala organisationskommittén har även, som tidigareredovisats, till uppgift att lägga fram förslag till lokalisering av dencentrala stiftelsen. Med förslaget om tillsättandet av organisationskommittén,som utskottet tillstyrker, är den socialdemokratiska partimotionen 543tillgodosedd i aktuell del. När det gäller löner och anställningsvillkor för deanställda i verksamheten föreslås att det bör ankomma på SFO att i nära samrådmed den nya kommittén förhandla och träffa avtal med de anställdas organisationer.På motsvarande sätt bör det enligt propositionen ankomma på statensförhandlingsnämnd att i nära samråd med den nya kommittén förhandla omöverlåtelser till den nya organisationen av bl. a. lokaler, maskiner samt andratillgångar och förpliktelser som har samband med de olika arbetsvårdsföretagensaffärsverksamhet. Departementschefen framhåller vidare att kommittén för attuppnå erforderlig flexibilitet bör vara oförhindrad att avstå från att övertakommunal, landstingskommunal eller statlig egendom om delta visar sigekonomiskt fördelaktigt eller ur andra synpunkter är att föredraga. Departementschefenanser att det bör uppdras åt den centrala organi- AU1977/78:16 17 sationskommittén att i samråd med statens industriverk ochberörda företagareföreningar bedöma i vilken utsträckning det nuvaranderegionalpolitiska hemarbetet skall ingå i de föreslagna regionala stiftelsernaför skyddat arbete. Kommittén bör också i samråd med AMS avgöra vilkaindustriella beredskapsarbeten som p. g. a. sin struktur eventuellt inte böringå i den nya organisationen. Utskottet har inte något att erinra mot propositionensförslag i denna del. Slutligen tas i detta sammanhang upp den verksamhet medskyddade verkstäder som bedrivs av ideella organisationer som ,, Diakonanstallen m. fl. Departementschefen anför att samhälletäven i fortsättningen måste stödja den skyddade verksamhet som organisationernabedriver. Ett eventuellt samgående med de i propositionen förordade regionalastiftelserna för skyddat arbete bör komma i fråga endast i de fall organisationernasjälva begär det. Med hänsyn till att det endast rör sig om ett så litet antalsom sex verkstäder varav fyra belägna i bör bidragsgivningenkunna regleras genom avtal med berörda organisationer och vederböranderegionala stiftelse. Det bör ankomma på den centrala organisationskommittén attkontakta berörda organisationer för överläggningar om de framtida verksamhetsformerna. Utskottet instämmer i departementschefens uppfattning närdet gäller den skyddade verksamhet som bedrivs av ideella organisationer. Vad beträffar kostnaderna för den skyddade verksamhetenframhålls i propositionen alt dessa har stigit kraftigt på senare år.Emellertid har underskotten under en följd av år varit tämligen konstanta iförhållande till hela omsättningen. Departementschefen poängterar i deltasammanhang alt verksamheten fortfarande framstår som samhällsekonomisktlönsam. Enligt propositionens beräkningar innebär förslaget omstatligt kostnadsansvar för den nya organisationen atl kommuner och landstingskommuneravlastas kostnader som penningvärde uppgick till 456,3 milj. kr. Sammanlagt bör emellertid den nya ordningen medföra rationaliseringsvinsteroch de reella kostnaderna bli lägre än f. n. Effekterna i kostnadshänseende ärdock svåra att bedöma innan ett mer detaljerat organisationsförslag föreliggeroch förhandlingarna med huvudmännen och de anställdas organisationer äravslutade. Frågan om kostnadsfördelning mellan stat ochprimärkommun/landstingskommun i övergångsskedet till den nya organisationentas upp i motionen 44 av m. fl. (s). Motionärerna anser bl. a.atl det inte är rimligt att kommunerna bär ansvaret för den skyddadeverksamheten med de stora ekonomiska åtaganden som detta innebär. Det splittradehuvudmannaskapet drabbar orättvist de kommuner som varit förutseende ochinrättat skyddade arbetsplatser i tillfredsställande omfattning. Motionärernaframhåller att dessa kommuner måste dras med de höga AU 1977/78:16 18 kostnaderna för den skyddade verksamheten längre änberäknat till följd av propositionens försening. Mot den bakgrunden föreslåsatl driftbidraget till verksamheten för de berörda primärkommunerna skallräknas upp till en nivå som motsvarar nettokostnader för resp. kommun. Utskottet vill först erinra om atl propositionens förslagvisserligen innebär att staten skall ta över kostnaderna för den skyddadeverksamheten men att detta skall ske, som närmare skall utvecklas i det följande,endast under förutsättning av motsvarande minskning av statliga åtaganden inomandra kommunala verksamhetsområden. Staten kommer således inte utan vidare attta över kostnader som åligger den kommunale huvudmannen. Det finns dockanledning räkna med att den föreslagna ordningen kommer att bli till fördel förkommuner som har en jämförelsevis omfattande skyddad verksamhet.Utskottet är emellertid inte berett att tillstyrka motionärernas förslag. När det slutligen gäller finansieringen av verksamhetenansåg utredningen att finansiering med arbetsgivaravgift framstod som denbästa lösningen. Departementschefen erinrar med anledning härav om att det f.n. pågår flera utredningar inom områden som finansieras medarbetsgivaravgifter. Valet av finansieringsmetod för den skyddade verksamhetenbör enligt departementschefen prövas i ett mer övergripande sammanhang, och hanavser därför att återkomma med förslag i den frågan. En utgångspunkt böremellertid vara att ett statligt överlagande av det kommunala ochlandstingskommunala kostnadsansvaret på detta område endast kan accepteras omdet i sin helhet motsvaras av minskade statliga åtaganden inom andra kommunalaverksamhetsområden. Departementschefen utgår från att förhandlingar mellanstaten och kommunerna/landstingskommunerna tas upp för att klarlägga hur ensådan avräkning lämpligen bör utformas. En lösning av denna fråga är enligtpropositionen en förutsättning för att arbetet med omorganisationen skall kunnadrivas vidare. Kostnaderna för de industriella beredskapsarbeten som den nyaorganisationen kommer att driva för AMS räkning bör täckas i särskild ordning. Utskottet ansluter sig till vad som anförs i propositioneni denna del. Med hänsyn till det anförda bör del socialdemokratiska yrkandet imotionen 543 om finansiering genom höjd arbetsgivaravgift inte föranleda någonåtgärd. Som tidigare nämnts väcktes motionen innan propositionens förslag varkänt. Utskottet har i övrigt inte något att anföra i anslutningtill de riktlinjer för skyddat arbete som presenteras i propositionen. Av de arbetssökande vid arbetsförmedlingarna utgör dehandikappade , dvs. drygt 20 000. För att dessa skall kunna AU1977/78:16 19 ges möjligheter lill arbete är det ofta nödvändigt medolika former av kartläggande och förberedande åtgärder. Inomarbetsmarknadspolitiken bedrivs därför en rehabiliteringsverksamhet som hartill syfte att förbereda arbetshandikappade för inträde i arbetslivet.Resurser för en yrkesinriktad rehabilitering har byggts ut i såvälstatlig som regi.