bet · G101AU21 · 1977-12-31 00:00:00 — Arbetstagare som sökerarbete på annan ort och tar med sig barn på resan skall kunna få bidrag tillresekostnaderna även för barnet. Det förutsätts att barntillsyn inte kan ordnaspå annat lämpligt sätt. Utskottet biträder förslaget. Kostnaderna förflyttningsbidrag beräknas till oförändrat belopp, 93,8 milj. kr. AU 1977/78: 21 Det sammanlagda medelsbehovet under anslagetberäknas i propositionen till . Utskottet har i det föregåendeavsnittet avstyrkt förslaget i den socialdemokratiska partimotionen 893 om attarbetsmarloiadsverket skall få fler nya tjänster än som föreslagits i propositionen.I konsekvens härmed avstyrker utskottet även förslaget i samma motion att räknaupp förevarande anslag med ytterligare 19,8 milj. kr. för att täcka kostnadernaför den ytterligare pérsonalförstärk-ningen. Med hänvisning till dettaställningstagande och då propositionens beräkning av medelsbehovet inte hargett utskottet anledning till erinran bör anslaget föras upp med det belopp somhar föreslagits i propositionen. 1 276 250 000" 1421550 000 1976/77Utgift 1 955 975 000' 1977/78 Anslag 1978/79Förslag utgör anslagsmedel och återstoden frän influtna arbetsgivaravgifter. 1977/78:32, AU 1977/78:15, rskr 1977/78:51. Utgifternaför delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning under programmet Yrkesmässig ochgeografisk rörlighet bestrids från en särskild arbetsmarknadsutbildningsfond.Denna finansieras genom medel som dels anvisas under förevarande anslag, delsinflyter som avgifter från arbetsgivare enligt lagen (1975: 335) omarbetsgivaravgift till arbetsmarknadsutbildning. 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79Beräknad ändring 1 929 208 000 26 767 000 1 955 975 000 1250 000 000 26 250 000 1 276 250 000 + 139 250 000 + 6 050 000 + 145 300 000 Regeringen har i budgetpropositionen under punktenB 2 (s. 59-68) föreslagit att skall 1.godkärma i propositionen förordad ändring i fråga om rätten tillar-betsmarknadsutbildnirig i syfte at( öka jäinställdheten mellan kvinnor ochmän. AU 1977/78: 21 23 2. bemyndiga regeringen att intill utgången /79 förlänga försöksverksamheten med bidrag till arbetsgivaresom anställer och utbildar kvinnor resp. män för yrken som domineras av motsattkön, 3. till Bidrag till arbetsmarknadsutbildning /79 anvisa ett anslag av 1 . Arbetsmarknadsutbildningbedrivs vid AMU-centra och andra av () särskilt anordnadekurser. Kostnaderna för driften av AMU-centra och de särskilda kursernafinansieras därvid från den ovannämnda arbetsmarknadsutbildningsfonden.Deltagarna får stu-diesocialt stöd i form av utbildningsbidrag som ocksåbekostas från fonden men utbetalas av de allmänna försäkringskassorna. Arbetsmarknadsutbildningkan också ske i den formen att deltagare hänvisas till det reguljärautbildningsväsendet eller till kurser i regi av studieförbund m. fl. Även idessa fall betalas utbildningsbidrag medan själva utbildningskostnadernabetalas av kursanordnaren. Är kursen av-giftsbelagd får deltagaren ersättninghärför genom tillägg till utbildningsbidraget. Slutligenkan arbetsmarknadsutbildning förläggas till företag. I sådana fall skalldeltagaren vara anställd hos företaget och uppbära av-talsenlig lön underutbildningstiden. Företaget skall vidare svara för utbildningskostnaderna menuppbär i gengäld bidrag från arbetsmarknadsutbildningsfonden med belopp pertimme som varierar med utbildningens inriktning och syfte. AMU-centraoch övriga av SÖ anordnade särskilda kurser har svarat fördrygt hälften av arbetsmarknadsutbildningen. Vid företagen anordnad utbildninghar tidigare haft begränsad omfattning. Härvid bortses från denregionalpolitiskt motiverade utbildningen i företag, vilken finansieras påannat sätt. Under /77 inträffade en kraftig förändring avarbetsmarknadsutbildningens volym och inriktning. Utbildningen fördubbladesfrån 107 000 deltagare året före till 210 000. Drygt hälften av deltagarna ficksin utbildning i företag, i huvudsak anordnad enligt reglerna om stöd tillutbildning vid risk för permitlering, den s. k. Arbetsmarknadsutbildningenhar även haft mycket stor omfattning - under det sistakvartalet var det genomsnittliga antalet deltagare 102 000 (49 000samma kvartal 1976). Till en del beror detta på den medvetna satsningen på attbereda arbetslösa ungdomar särskilt anpassad yrkesutbildning. I det nyssnämndagenomsnittstalet ingår 20 500 ungdomar. ärdet en klar tendens att utbildningen vid AMU-centra och särskilda kurser ökar iomfattning medan utbildningsinsatserna i företagen minskar. Utbildningenstotala omfattning väntas ligga kvar på hög nivå AU 1977/78: 21 24 underåterstoden av budgetåret. Det kan erinras om att förevarande anslag i december1977 förstärktes med 450 milj. kr. 1977/ 78:32, AU 1977/78: 15). Förnästa budgetår räknar såväl AMS som arbetsmarknadsministern med att antaletdeltagare i utbildningen skall gå ned till 135 000. Nedgången bedöms helt ochhållet falla på utbildning i företagen som det framhålls att det ärsvårt att bedöma behovet av den utbildningsformen. I sammanhanget kan påpekasatt utredningen om företagsutbildning strax avlämnade sittbetänkande med kartläggning av den inom företag samt kommuner och landstingbedrivna personalutbildningen (SOU 1977: 92). Utskottethar i och för sig ingen invändning mot den bedömning av utbildningens volym somgjorts av AMS och arbetsmarknadsministern men erinrar om att regeringen anmältatt den avser att senare pröva om de särskilda åtgärderna på bl. a.utbildningsområdet som har satts in skall förlängas efter iår. Somovan framhållits har utbildningen i företag med stöd av den s. k. 25-kronanhaft mycket stor omfattning. En annan form av utbildningsstöd, bidrag tillutbildning av redan anställda i kombination med nyanställning av arbetslösa, iförsta hand ungdomar, har däremot endast utnyttjats i blygsam skala. /77 beviljades stöd för utbildning av 558 redan anställda, och229 personer nyanställdes. Grundernafor de berörda formerna av stöd till utbildning i företag behandlades avriksdagen senast (prop. 1977/ 78: 32, AU 1977/78: 15).Riksdagsbeslutet gällde bidragsnivåerna . Det innebäratt bidraget till utbildning vid per-mitteringsrisk utgår med . per timmeunder och med . under ytterligare högst 480 timmar.För tiden efter är det avsett att bidraget skall återgå tilltidigare nivåer, . pertimme under ytterligare högst . Bidraget till utbildning av redananställda i kombination med nyanställning av ersättare skall under samma halvårutgå med . Efter utbetalas bidrag med samma beloppsom tidigare eller . Beträffande båda stödformerna sägs ipropositionen att det med hänsyn till arbetsmarknadsläget kan bli aktuellt attsenare pröva frågan om bidragsnivåerna . Någon ändring avbelopp eller övriga grunder för de två aktuella formerna för stöd till utbildningi företag föreslås inte i budgetpropositionen. Isocialdemokraternas partimotion 893 föreslås en vidgad användning av bidragettill utbildning av redan anställda i kombination med nyanställning aversättare. Motionärerna tänker sig att bidrag enligt i princip samma reglerskall kunna utgå när anställda lämnar produktionsarbete för att delta i företagets produktutveck- AU 1977/78: 21 25 lingsarbete.Syftet är att stimulera företagen att ta till vara de anställdas erfarenheteroch kunnande. Bidragsverksamheten bör enligt motionsförslaget begränsas tilltillverkningsindustrin, och den bör pågå till . bör bidrag utgå med . Som ersättare bör det inte varahinder att rekrytera personer med goda yrkeskunskaper, med hänsyn bl. a. tilltendenserna till ökad arbetslöshet bland medlemmarna i industrikassorna. Fråganom arbetsmarknadspolitiskt stöd tiU utveckling av företagens produktionsmetoderoch produkter behandlades av . Denaktualiserades i en socialdemokratisk partimotion med anledning av förslag ipropositionen 1977/78: 32 om förlängning av det tillfälligasysselsättningsstödet till större industriföretag med dominerande ställning påorten. Motionärerna ansåg att den övertaliga personal, för vilken företagen kanuppbära nämnda stöd, även borde kunna sysselsättas i utvecklingsarbete.Utskottet (AU 1977/78: 15) ansåg att motionsförslaget var värt att prövas ochkonstaterade att en sådan verksamhet inte stod i strid med bestämmelserna omsysselsättningsstödet, så länge verksamheten hölls skild från företagetsordinarie produktion. Någon åtgärd på grund av motionen var därför inte erforderlig.Riksdagen följde utskottet. I de ändrade bestämmelser om sysselsättningsstödetsom regeringen härefter utfärdat har uttryckligen sagts att den personal somomfattas av stödet får sysselsättas med produktutvecklingsarbete. Detnu föreliggande motionsförslaget om att utvidga stödet till den aktuella formenav utbildning i företag ligger i linje med utskottets gjordauttalanden. Möjligheterna att genomföra det bör därför närmare undersökas avregeringen. Därvid får bl. a. prövas om åtgärden är förenlig med vårainternationella åtaganden. I princip bör stödbe-rättigad utvecklingsverksamhethållas skild från egentlig produktion. Därmed uppnås överensstämmelse medreglerna för det tillfälliga sysselsättningsstödet. Det synes också naturligtatt bidragsnivån anknyts till utbildningsstödet. Som sagts avserregeringen att pröva frågan om storleken av de timbidrag somskall utgå vid utbildning i företag. Resultatet av regeringens överväganden böri lämpligt sammanhang redovisas för . Vad utskottet anfört medanledning av motionen i aktuell del bör regeringen underrättas om. Övrigaformer av stöd till utbildning som finansieras från arbetsmarknadsutbildningsfondenoch därmed delvis från förevarande anslag är det s. k. jämställdhetsbidragetoch det temporära stödet till utbildning av svetsare och plåtslagare inomvarvsindustrin. Det senare stödet var avsett att användas och1977. Det har inte kommit till praktisk användning, och det föreslås därförinte någon förlängning av giltighetstiden. Jämställdhetsbidraget,dvs. bidrag till utbildning för yrken som domi- AU 1977/78:21 26 nerasav motsatt kön, utgår i normalfallet med . Utbildning får ske ivissa i bidragsbestiimmelsema angivna yrken. I åtta län utgår bidraget med 14kr. , och utbildningen får bedrivas i fler yrken som fastställs avAMS. Ettliknande yrkande från socifJdemokraterna avslogs av (AU 1977/78:15) med hänvisning till att resultatet av den samma årinförda bidragsdifferentieringen bör avvaktas. Det har uppdragits åt AMS attsenast i anslagsframställningen för /80, dvs. ,redovisa erfarenheterna av nu bedriven verksamhet. Anledning saknas förriksdagen att frångå sitt gjorda ställningstagande, och utskottetavstyrker därför motionen i aktuella delar. Somföreslås i propositionen bör försöken med jämställdhetsbidraget fortgå ävenunder nästa budgetår. Inomregionalpolitiken görs försök med könskvotering. För bidrag ochlån ställs villkoret att av de arbetsplatser som tillkommer skallförbehållas vartdera könet. Dispens kan ges. Isocialdemokraternas partimotion 893 anses försöken med könskvotering i denregionalpolitiska stödverksamheten vara uppmuntrande. Man bör därför övervägaatt vidga försöken. Av särskilt intresse är att pröva liknande system i andraformer av statligt stöd till företagen, t. ex. i den arbetsmarknadsutbildningsom bedrivs inom företagen. Könskvoteringi det regionalpolitiska stödet gäller nyrekryterad personal. Kvotering ärbetydligt svårare att tillämpa inom de arbetsmarknadspolitiska stödformerna.Dessa avser i stor utsträckning redan anställd personal och leder därigenominte till nya arbetstillfällen för vare sig kvinnor eller män. Ett avundantagen härifrån är den ganska omfattande verksamheten medpersonalutbildning på den primär- och landstingskommunala sektorn ikombination med att uppkommande vikariat anordnas som beredskapsarbete. Det ärmöjligt att man den vägen kan få en från jämställdhetssynpunkt önskvärdrekrytering av exempelvis manliga vårdbiträden. Man kan självfallet ocksåstödja jämställdhetssträvandena via utbildningen av redan anställda. Ätt dettaskall beaktas vid till-lämpningen av den s. k. 25-kronan har markerats frånstatsmakternas sida, och föreskrift härom har intagits i bidragsbestämmelserna.Den övervägande delen av personalutbildningen inom företagen liksom hos kommuneroch landsting sker dock utan statligt stöd. Inriktningen av dennainternutbildning har naturligtvis stor betydelse från jämställdhetssynpunkt.Problemet har tagits upp av utredningen om företagsutbildningen i dess nyabetänkande. AU 1977/78: 21 27 Frågan om könskvotering i samband med olika formerav statligt stöd är komplicerad som bl. a. framgår av vad ovan redovisats.Utskottet har inte underlag för något bestämt ställningstagande till frågan omman kan vidga användningen av könskvotering till nya områden. Utskottet villinte utesluta att kvotering kan vara en ändamålsenlig metod i vissa fall, t.ex. inom företagsutbildningeh. Utskottet räknar med att man bl. a. inomjämställdhetskommittén aktualiserar frågan, och med hänsyn därtill bör motioneninte föranleda någon åtgärd. socialdemokratiska motionen 893 begärs även vidgade försök med utbildningför äldre arbetssökande. Motionärerna hänvisar till försöksverksamhet av detslaget som har bedrivits i . Inom ramen för den föreslagnaverksamheten bör man bl. a. pröva möjligheterna att erbjuda medelålderskvinnor med kort grundutbildning tillfälle till förkovran och därmed ge dembättre förutsättningar för mera kvalificerad utbildning. Den utbildningen börkunna ske i samverkan med den kommunala vuxenutbildningen och studieförbunden. Denav motionärerna nämnda försöksverksamheten i genomfördes av AMSpå irvitiativ av sysselsättningsutredningen. AMS är oförhindrad att starta ny,liknande verksamhet. Förberedande teoretisk utbildning i form avpreparandkurser vid AMU-centra är ett betydelsefullt inslag iarbetsmarknadsutbildningen med hänsyn till att många vuxna har en svag allmänutbildningsbakgrund. Utbildningsbidrag vid förberedande teoretiska studier kanockså medges när studierna bedrivs vid folkhögskolor eller inom den kommunalavuxenutbildningen under förutsättning att studierna är nödvändiga för enyrkesutbildning. Avdet anförda framgår att det finns möjligheter att tillgodose motionärernassynpunkter inom ramen för gällande ordning. Något initiativ medanledning av motionen är sålunda inte påkallat. Vidareanförs i motionen 893 att den s. k. 25-kronan kommit till ringa användning förutbildning i de privata servicenäringarna, därför att arbetsplatserna ofta ärstarkt spridda och bara har ett fåtal anställda. För att underlätta utbildningav permitteringshotad personal vid sådana företag föreslås i motionen attföretagen skall ges möjlighet att köpa' utbildning av kursanordnare utanförföretagen. Utskottetkonstaterar att företag redan har möjlighet att köpa utbildningsresurser frånAMU-centra. Denna möjlighet utnyttjas också. Med liänvisning härtill avstyrksmotionsyrkandet. Ibetänkandet Arbete åt alla (SOU 1975: 90) förde sysselsättningsutredningenfram tanken att det i företagen skiille skapas särskilda utbild-ningsfonder.Sådana fonder skulle kunna användas som ett medel att hålla kvar personalen ien lågkonjunktur. I motionen 893 begärs att frågan om utbildningsfonderutreds. Ettliknande utredningsyrkande framfördes även från socialdemokratiskthåll (AU 1916/11: 21). Yrkandet avslogs med hänvisning AU 1977/78: 21 28 tillatt man borde avvakta slutförjindet av arbetet inom utredningen omföretagsutbildning (jfr prop. 1975/76: 211, s. 237). Som förut nämnts harutredningen avlämnat sitt betänkande (SOU 1977: 92) som huvudsakligenär en kartläggning av företagsutbildningen. Utskottet har erfarit attregeringen avser att tillsätta en ny utredning med uppgift att studera bl. a.den aktuella frågan. Med hänsyn härtill är det inte erforderligt med liågotinitiativ från sida. Motionsyrkandet bör alltså inte föranleda någonåtgärd. Sedanår 1966 bedrivs inom arbetsmarknadsutbildningen s. k. bristyrkesutbildning.Den är öppen ävi;n för icke arbetslösa. A andra sidan är den begränsad tillvissa yrken med påtaglig brist på yrkesutbildad arbetskraft. Utbildningenrönte i början ringa efterfrågan men har numera ganska betydande /77 påbörjade 6 100 personer utbildning av detta slag. Bristyrkesutbildningenhar alltsedan starten formellt betecknats som försöksverksamhet. Ibudgetpropositionen uttalas nu att den bör ses som ett permanent inslag iarbetsmarknadsutbildningen. Utskottet delar denna uppfattning. Vidare förordasi propositionen begränsade försök av innebörd att icke arbetslösa män ochkvinnor medges utbildning vid AMU-kurser till yrken som domineras av detmotsatta könet även i de fall det gäller utbildning till ett yrke som inte ärett bristyrke. Som bakgrund till förslaget hänvisas till att män och kvinnor istor utsträckning väljer yrkesinriktning på ett traditionellt sätt även inom arbetsmarknadsutbildningen.Utskottet biträder förslaget. Imotionen 1342 av () och () yrkas attsjuksköterskeutbildningen inrangeras i bristyrkesiitbildningen. Vidare börenligt motionärerna snabbt kartläggas om även annan eftergymnasial utbildninginom vårdsektorn, t. ex. till sjukgymnast, bör omfattas avbristyrkesutbildningen. Vidutbildning av det slag som berörs i motionen utgår studiemedel enligtstudiestödsförordningen (1973: 418). har studiemedelsbe-rättigadutbildning i princip inte anordnats som arbetsmarknadsutbild ning, se 13 §arbetsmarknadskungö:relsen. Vissa undantag kan dock göras från denna regel,nämligen för enstaka korta yrkeskurser. Vidare kan handikappade ochensamstående föräldrar få komplettera studiemedlen med viss del avutbildningsbidraget. Skälen till att arbetsmarknadsutbildningen i princip intebör omfatta studier som kan finansieras med studiemedel har utvecklats ipropositionen 1975: 45 (s. 8182) om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen.Vad där anfördes lämnades utan erinran av (InU 1975:14, s. 13). Utskottetdelar så till vida motionäremas uppfattning att det är angeläget att åtgärdervidtas for att öka utbildningsmöjligheterna på det aktuella området. Det är avbetydelse också ur vård- och sysselsättningssynpunkt. Utskottet är emellertidinte utan närmare utredning berett att förorda att man anordnar utbildningensom bristyrkesutbildning. AU 1977/78: 21 29 skullenämligen innebära att man rubbar en av de principer som fastställts förarbetsmarknadsutbildningen. Det firms en stark efterfrågan på utbildningtill sjuksköterskeyrket. ktmde endast en tredjedel av behörigasökande tas emot för utbildning. Utredningen 77 har lagt fram ettdelbetänkande Praktikfrågor (SOU 1978: 15), i vilket anvisas åtgärder för attavhjälpa vissa akuta svårigheter. Utredningen fortsätter sitt arbete för attlösa problemen. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att den aktuella motionen inteföranleder någon åtgärd. RolfHagel (apk) och Älf Lövenborg (apk) begär i motionen 612 förbättradarbetsmarknadsutbildning för invandrare. De anser att invandrarna bör gessamma reella möjligheter till yrkesutbildning inom arbetsmarknadsutbildningensom andra som deltar i denna utbildning. De bör också kunna få bättregrundutbildning och möjlighet att förvärva grundskolekompetens. Slutligen böryrkesvägledningen för invandrare förbättras och vid behov ges på elevens egetspråk. Liksommotionärerna anser utskottet att det är angeläget att man inomarbetsmarknadsutbildningens ram tillgodoser invandramas speciella utbildningsbehov.Frågor om invandrarnas deltagande i arbetsmarknadsutbildningen behandlades iden ovannämnda propositionen 1975: 45 om riktlinjer för utbildningen. a. att undervisning på invandrarnas eget språk är nödvändig ivissa fall och att AMU-centra i så stor utsträckning som möjligt börtillhandahålla läromedel på invandrarnas olika språk. Strävan är givetvisockså att söka ge yrkesvägledning på elevemas eget språk. Att dessa strävandenmånga gånger är svåra att realisera är lätt att inse med tanke på attinvandrama representerar en mängd skilda språkgrupper. Vad beträffarinvandrarnas möjligheter att inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen förvärvagrundskolekompetens så gäller samma regler för dem som för svenska medborgare,nämligen att sådan utbildning kan medges om den är nödvändig för den fortsattayrkesutbildningen. På grund av det anförda bör motionen inte för* anleda någonåtgärd. Sedanår 1965 bedrivs försöksverksamhet med barntillsyn inom arbetsmarknadsutbildningen.Verksamheten, som har begränsad omfattning, innebär att barntillsyn åt deltagarei utbildningen förmedlas och helt bekostas av arbetsmarknadsverket. Enföratsättning för att bamtillsyn skall ordnas på detta sätt är att föräldernsutbildning måste förläggas till annan kommun än hemkonununen. Liksomi en tidigare anslagsframställning har AMS på nytt föreslagit att bamtillsynskall få anordnas genom verkets försorg även om utbildningen sker inom denegna kommunen men utom hemorten. Styrelsens förslag avser vissa till ytan storakommuner, främst i Norrlandslänen. AMSförslag avstyrks i budgetpropositionen med hänvisning till att det enligt lagenom bamomsorg är kommunernas skyldighet att ordna barntillsynen för sinainvånare. AU 1977/78: 21 30 I motionen 813 av m. fl. (s) yrkasatt barntillsyn, skall få ordnas i huvudsak på det sätt AMS har föreslagit. Ettmotionsyrkande av samma innebörd framställdes även och avslogs då avriksdagen (AU 1976/77: 21). Utskottet finner inte skäl att frångå dennainställning och avstyrker därför motionsyrkandet. Detvid arbetsmarknadsutbildningen utgående utbildningsbidraget höjdes från den 1januari med . Det utgår därigenom med . per dag förflertalet deltagare under och med 135 resp. . Imotionen 831 av m. fl. (vpk) föreslås ett enhetligt utbildningsbidragom . Vidare begärs att deltagare som uppbär hel pension ellerär kontinuerligt sjukskrivna skall få den ersättning som är mest gynnsam fördem. Kostnaderna för bidragsändringaraa föreslås bli täckta genom att densärskilda arbetsgivaravgiften för arbetsmarknadsutbildningen höjs. Utbildningsbidragetär kopplat till de belopp som utgår som kontant stöd vid arbetslöshet. Systemetinnebär en viss premiering av dem som deltar i utbildning. Utskottet är inteberett att föreslå någon ändring på denna punkt och avstyrker därför förslagetom ett enhetligt utbildningsbidrag. vill utskottet eriru-a om attregeringen aviserat förslag till höjning av kontantstödet vid arbetslöshetsenare . En höjning av däri ingående belopp innebär att ävenutbildningsbidraget kommer att öka. När det gäller motionen i övrigtkonstaterar utskottet att den som uppbär pension eller sjukpenning underarbetsmarknadsutbildning i princip får ersättning enligt de normermotionärerna förespråkar. Är pensionen eller sjukpeimingen högre än den iutbildningsbidraget ingående dagpenningen, utgår stimulansbidrag med f. n. Med hänsyn till det sagda avstyrks motionen i dess helhet. Detotala utgifterna för arbetsmarknadsutbildningen under nästa budgetår beräknasi budgetpropositionen till 2 192 milj. kr., varav 770 milj. kr. beräknas blitäckta av arbetsgivaravgifter. Ett belopp om ca 1 422 milj. kr. behöver alltsåtillskjutas arbetsmarknadsutbildningsfonden via detta anslag. Utskottet rämnardenna medelsberäkning utan erinran. Anslaget bör alltså föras upp med begärtbelopp. 1976/77Utgift 2 000 652 000 Reservation 1 257 216 881 1977/78 Anslag 1 320 700000 1978/79 Förslag 1 692 400 000 Från anslaget bestrids utgifterna för programmetSysselsättningsskapande åtgärder utom delprogrammet Stöd till lagemppbyggnad.Indelningen i delprogram framgår av följande sammanställning. AU 1977/78: 21 1976/77 Utgift 1977/78 Anslag 1978/79 Beräknad ändring Allmänna beredskapsarbeten Särskilda beredskapsarbeten Industribeställningar Detaljplaneringsbidrag Förvaltningskostnader 2 000 652 000 1 320 700 000 + 10 000 000 + 300 000 + 260 300 000 + 270 000 000 + 100 000 000 + 1 700 000 +371 700 000 Regeringen har i budgetpropositionen under punktenB 3 (s. 6887) föreslagit att skall 1. godkänna de ändrade gmnder för statsbidrag tillkommunala och enskilda beredskapsarbeten som har förordats i propositionen, 2. godkänna vad som anförts om bidrag tillprojektering av bostadshus,