bet · G101UbU6 · 1977-12-31 00:00:00 — UbU 1977/78: 6 betänkande 1977/78: 6 medanledning av motioner om och gymnasieskolans läroplaner m. m. 1976/77: 145 av () vari yrkasatt beslutar om att ämnet sjövett samordnas med trafikundervisningeni det obligatoriska skolväsendet, 1976/77: 277 av () och ElverJonsson (fp) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till känna 1. vad i motionen anförts rörande ökning av hälso- ochfriskvårdsundervisningen i skolväsendet, 2. att vid läroplansöversyn möjligheten bör prövas attinföra ämnet hälso- och friskvård som obligatoriskt ämne i undervisningen påalla stadier i det obligatoriska skolväsendet och i gymnasieskolan, 1976/77: 368 av i (m) ochIngrid () vari yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförts beträffande införande av tekniskt-naturvetenskapliga studier igrundskolans låg- och mellanstadium samt om snabba åtgärder för att förbättratillgången på lärare med godtagbar undervisningskompetens på detta område, 1976/77: 493 av m. fl. (m) variyrkas att hos regeringen begär 1. att ett ämnespaket innehållande konsument- ochhemkunskap samt slöjd m. m. införs i , 2. att den praktiska yrkesorienteringen organiseras såatt eleverna under del av praktiktiden "pryar" inom ett yrkesområdesom eljest domineras av det motsatta könet, 1976/77: 498 av m. fl. (fp, c, m)vari yrkas att uttalar sig för att regeringen ger iuppdrag att omarbeta gällande läroplaner för så att humanbiologiskaarbetsområden som hälsa och sjukdom samt bruket av beroendeframkallande medeloch då i synnerhet tobak får ökat utrymme. Även en förstärkning av dessahumanbiologiska moment i lärarutbildningen bör övervägas, 1976/77: 767 av m. fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen hemställer att frågan om en skolkooperativverksamhet i ungdomsskolan blir föremål för överväganden i pågående utredningsarbete, 1 1977/78. UbU 1977/78: 6 2 1976/77: 769 av () och () vari yrkas att 1. hos regeringen begär åtgärder i syfte att delgeanställda på allmänna inrättningar grundkunskaper i teckenspråket, 2. hos regeringen begär att försöksverksamhet kommertill stånd, så att underlag vinnes för senare införande av undervisning iteckenspråket för alla elever på mellanstadiet i syfte att häva isoleringen förde döva, 1976/77: 773 av m. fl. (c) variyrkas att hos regeringen anhåller om utredning på vad sätt ämnetpraktisk psykologi skall ges större utrymme i undervisningen i ,gymnasiet och andra berörda undervisningsanstalter, 1976/77: 777 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att hos regeringen hemställa att frågan om simundervisningenoch sim-lärarutbildningen utreds, 1976/77: 788 av m. fl. (fp) variyrkas att till regeringen uttalar att en särskild arbetsgrupp medsammansättning liknande den som gäller för läroplansarbetet i börtillsättas för att arbeta vidare med de frågor om normer för samvaron mellanmänniskor m. m. som aktualiserats i denna motion, 1976/77: 792 av m. fl. (s)vari yrkas att hos regeringen begär att ochuniversitets- och högskoleämbetet med anledning av de nya medbestämmandelagarnafår i uppdrag att inom hela utbildningsväsendet 1. förbereda en informationskampanj, 2. planera för integrering av nödvändiga kunskapsorienteringaroch färdighetsträningar inom berörda ämnesområden, 3. förbereda komplettering av lärarutbildningen ochöversyn av läromedlen, 1976/77: 795 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt uttalar sig för en ny demokratisk inriktning av grundskola ochgymnasium i enlighet med det fempunktsprogram som anförs i motionen, 1976/77: 796 av () och () vari yrkas att beslutar att hos regeringen begära att iläroplansarbetet beaktas nödvändigheten av undervisning i ekologi ochresurshushållning, 1976/77: 894 av m. fl. (s) variyrkas att hos regeringen begär att en översyn av den inomhantverksområdet förekommande yrkesutbildningen kommer till stånd enligt desyften som i motionen aktualiserats, 1976/77:927 av () såvittgäller. yrkandet att hos regeringen begär en översyn av utbildningeni brandskyddstekniska frågor vid olika tekniska utbildningsenheter (yrkandet1),. UbU 1977/78: 6 3 1976/77:1155 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om utredning och förslag i syfte att förbjudaeller begränsa användningen av engångsservis vid matbespisningen i skolorna, 1976/77: 1159 av m. fl. (vpk) variyrkas att i syfte att bereda de döva en förbättrad service, hosregeringen hemställer att snara åtgärder vidtas för att åstadkomma en utvidgadanvändning av teckenspråk samt att de ekonomiska förutsättningarna för dettaarbete skapas, 1976/77:1166 av m. fl. (s) vari yrkas att 1. hos regeringen anhåller om att en isolertekniskvariant med ämnet energihushållning med isolerteknik på den fyraåriga tekniskalinjen årskurs 4, byggteknisk gren, inrättas, 2. hos regeringen anhåller om att skolöverstyrelsenfår i uppdrag att utarbeta läro- och timplaner för denna variant och för övrigai motionen nämnda utbildningar, eventuellt med beaktande av de ovan nämnda förslagen, 3. hos regeringen anhåller om att försöksverksamhet pådessa områden förläggs till , 1976/77:1172 av m. fl. (c) vari yrkas att 1. hos regeringen föreslår att en särskildutbildningslinje för buss-förarutbildning inrättas inom gymnasieskolans ram, 2. för regeringen påtalar nödvändigheten av att ensamordning av transportutbildningen sker på högskolenivå och att maneftersträvar en mera anpassad utbildning inom transportsektorn, 1976/77: 1177 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller att antalet gymnastiktimmar i gymnasieskolanutökas och att vid schemaläggningen av dessa timmar hänsynbör tas till gymnastiklärarens möjligheter att utnyttja tillövningar, 1976/77: 1334 av m. fl. (vpk) vari med hänvisning till vad som anförts i den till arbetsmarknadsutskottetremitterade motionen 1976/77: 1332 yrkas att hos regeringen begärförslag till åtgärder för kamp mot kvinnodiskriminering inom utbildningenfrämst genom 1. införande av ett särskilt ämne i ochgymnasieskolans läroplaner om kvinnans ställning och kvinnofrågans utvecklingsamt införande av kvinnofrågan som ett särskilt högskoleämne, 2. särskild utbildning av yrkesvägledare för att brytakönsuppdelningen i linjeval. UbU 1977/78: 6 4 har till /78 uppskjutit ettantal under det föregående väckta motionsyrkanden som avserläroplanerna för och gymnasieskolan m. m. För att möjliggöra en samladbedömning har utskottet funnit sig böra behandla yrkandena i ett. Regeringenhar , på grundval av vad som anförts i propositionen 1975/76: 39om skolans inre arbete m. m. och i beslut (UbU 1975/76: 30, rskr1975/76: 367), uppdragit åt () att göra en översyn avgrundskolans läroplan. Vidare har regeringen givit SÖ i uppdragatt göra en översyn av arbetslivsorientering m. m. Till SÖ:sarbete med översyn av läroplanen har knutits bl. a. en arbetsgrupp medföreträdare för riksdagspartierna. Ensärskild utredning om den gymnasiala utbildningen tillsattes (direktivden och tilläggsdirektiv ). Utredningen (U1976: 10) skall bl. a. pröva gymnasieskolans nuvarande linjekonstruktion ochspecialkurser och undersöka förutsättningarna för en närmare samverkan mellanlikartad utbildning i gymnasieskolan och vuxenutbildning samtarbetsmarknadsutbildning. Ett system som möjliggör etappvisa avgångar skalläven prövas. Enligt motionen 1976/77: 788 har frågor om normeroch värden i samhället aktualiserats i ökad utsträckning , t.ex. i bärn-miljöutredningen (SOU 1975: 31). Motionärerna anser att man i förskolani större grad än i den obligatoriska skolan ägnar sådana frågor uppmärksamhetoch yrkar att en särskild arbetsgrupp "med sammansättning liknande den somgäller för läroplansarbetet i " skall tillsättas för attarbeta med dessa frågor för del. ISÖ:s läroplansarbete behandlas bl. a. massmediernas betydelse för utveckling avnormer och värderingar hos ungdom och olika åtgärder för att stärka elevernasmotståndskraft mot negativ påverkan. I sitt betänkande UbU 1975/76: 30 harutskottet tagit upp frågan om åtgärder för en konstruktiv elevmedverkan iskolans arbete (s. 57) och förutsatt att SÖ i sitt läroplansarbete överväger hurskolan i vad gäller vanor, attityder och värderingar skall kunna förberedaeleverna för vuxenlivet (s. 62). I detta sammanhang är vidare av intresse attSÖ, efter hörande av nyssnämnda parlamentariska läroplansgrupp, fastställtlärarhandledning m. m. för skolans samlevnadsundervisning. Utskottetär, med hänvisning till vad som redovisats, inte berett tillstyrka motionen1976/77: 788 om en särskild arbetsgrupp. Inom SÖ pågår en översyn av läroplanoch arbetslivs-orientering. Ett första resultat av SÖ:s arbete förväntas bliöverlämnat UbU 1977/78: 6 5 tillregeringen detta år. "Vidare arbetar en särskildgymnasieutredning med gymnasieskolans timplansfrågor. bör därförenligt utskottets mening avslå motionen 1976/77: 145 om grundskolanstrafikundervisning i vad gäller sjövett, motionen 1976/77: 277 om undervisningi hälso- och friskvård, motionen 1976/77: 368 i vad den avserteknisk-naturvetenskaplig undervisning på låg- och mellanstadierna tillsistnämnda motion återkommer utskottet i det följande , motionen 1976/77: 493om åtgärder i för ökad jämställdhet mellan män och kvirmor,motionen 1976/77:498 i vad den avser hälsoundervisning i , motionen1976/77: 773 i vad den avser praktisk psykologi i ochgymnasieskolan, motionen 1976/77: 777 i vad den avser simundervisning igrundskolan, motionen 1976/77: 796 om undervisning i ekologi och resurshushållning,motionen 1976/77: 1177 om timtalet för gymnastik i gymnasieskolan samtmotionen 1976/77: 1334 yrkandet 1 i vad det avser ett ämne i ochgymnasieskolan om kvinnans ställning och kvinnofrågans utveckling. Skolan skall träna eleverna att ta ansvar. Fråganom att anordna skolkooperativ verksamhet under den icke timplanebundna delen avskoldagen kan prövas lokalt på de orter där man t. ex. inför en samlad skoldagenligt SIA-modellen. De erfarenheter som på så sätt vinns i kanligga till grund för eventuella överväganden om skolkooperativ verksamhet igymnasieskolan. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen1976/77: 767. För tillverkningen av engångsförpackningar går detåt energi och råvaror. Vidare påverkas den yttre miljön på olika sätt negativtav den efterföljande avfallshanteringen. I motionen 1976/77: 1155 begärs enutredning och förslag i syfte att användningen av engångsservis vidskolmåltiderna skall bli förbjuden eller i vart fall begränsas. Engångsservisvänjer enligt motionärens mening eleverna vid en slit- och släng-attityd ochfrämjar inte deras ansvarskänsla för miljön, vilket är en av skolans uppgifter. Utskottetdelar motionärens uppfattning att användningen av engångsservis i skolan ståri visst motsatsförhållande till skolans miljövårdsfostran. Med hänvisning tillatt den aktualiserade frågan är en angelägenhet föreslår utskottet attriksdagen avslår motionen 1976/77: 1155. I motionen 1976/77: 1166 hemställs att riksdagenhos regeringen begär försöksverksamhet med dels isolerteknisk variant avgymnasieskolans tekniska linje i årskurs 4, dels högre specialkurs ibyggnadsteknisk värmeisolering med anknytning till tvåårig bygg- ochanläggningsteknisk linje. Försöksverksamheten föreslås förlagd till . UbU 1977/78: 6 6 Utskottet har inhämtat att skolstyrelsen i Vetlandai skrivelse till bl. SÖ gjort framställning om inrättande av nyautbildningar med isolerteknisk inriktning vid kommunens gymnasieskola. I sittsvar på framställningen har SÖ, som inte ansett sig kunna biträdaskolstyrelsens förslag, anfört bl. a. att SÖ avser att inom den reguljäraläroplansutvecklingen starta ett projekt för den fyraåriga tekniska linjensbygg-tekniska gren, i vilket de nya byggnormerna och aktuella energifrågorskall beaktas särskilt. SÖ avser vidare att i den yrkesinriktade utbildningenpå bygg- och anläggningsteknisk linje revidera innehållet i utbildningen medhänsyn till de ändrade byggnormerna samt anpassa innehållet till de ökade kravsom ställs på energibesparing vid nybyggnation samt vid ombyggnad ochrestaurering av det befintliga bostadsbeståndet. Utskottet har erfarit att detnämnda läroplansprojektet startat och att den nämnda kursrevideringen pågår. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionen1976/77: 1166. Enligt beslut (prop. 1971: 65,: 12, rskr 1971: 209) finns det sex körkortsklasser, av vilka klassenAB*DE avser motorcykel, personbil, lätt lastbil, buss, lätt och tung släpvagnoch klassen ABCDE avser samtliga nämnda fordonsslag samt tung lastbil. Enligtmotionen 1976/77: 1172 (yrkandet 1) bör en särskild studieväg för utbildning avbussförare inrättas i gymnasieskolan. Igymnasieskolan liksom inom arbetsmarknadsutbildningen finns en kurs om sjuveckor för AB*DE-kompetens och en kurs för under /78 när det gäller den förstnämndakursen är 260 platser i gymnasieskolan och 390 platser inomarbetsmarknadsutbildningen och när det gäller den sistnämnda kursen 770 platseri gymnasieskolan och 1 570 platser inom arbetsmarknadsutbildningen. Sammanlagtfinns det alltså 2 990 utbildningsplatser för bl. a. bussförarutbildning. Enligtuppgift från SÖ kan en ökning av antalet platser beräknas ske under året.Utskottet anser, med hänvisning till dels att bussförarutbildning redananordnas i gymnasieskolan, dels att nuvarande utbildningskapacitet beräknasbli utbyggd, att motionen 1976/77: 1172 yrkandet 1 inte I bör föranledanågon åtgärd. I motionen 1976/77: 894 efterlyses ökadeutbildningsinsatser i vad gäller utbildning inom hantverksyrken. Enligtmotionärerna bör kunna anordna viss hantverksyrkesutbildninginom sin verksamhet. Ipropositionen 1975: 45 om riktlinjer för arbetsmarknadsutbildningen (s. 72)definieras den bristyrkesutbildning som i vissa fallkan anordna på följande sätt: "Bristyrkesutbildning är den sammanfattandebenämningen på all arbetsmarknadsutbildning där även UbU 1977/78: 6 7 densom inte är eller löper risk att bli arbetslös har rätt att delta. Benämningenanger att det är fråga om utbildning till yrken med påtaglig brist på utbildadarbetskraft. Bristyrkesutbildningen har en särskild fördelningspolitiskbetydelse såtillvida som den står öppen också för den som har anställning meninte upplever sin arbetssituation som tillfredsställande. Var och en som såvill kan söka förbättra sin ställning på arbetsmarknaden genom utbildning tillett bristyrke." Vidbristyrkesutbildning gör SÖ läroplan för utbildningen. EnHgt vad utskotteterfarit har bristyrkesutbildning aktualiserats inom bl. a. följandeyrkesområden, nämligen för skorstensfejare, kantstenhuggare, modellsnickare,trycksvarvare, låssmeder, symaskinsreparatörer, sadelmakare,reparationsskomakare, ortopedskomakare och hovslagare. Vissa av dessautbildningar har kommit till stånd. Medhänvisning tUl de möjligheter som finns att inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen anordna utbildning i hantverksyrken föreslårutskottet att motionen 1976/77: 894 inte föranleder någon åtgärd.Frågan om utbildning i hantverksyrken på avses bli behandlad avutredningen om den gymnasiala utbildningen. I motionen 1976/77: 792 begärs informationsinsatserm. m. inom utbildningsväsendet beträffande lagarna om medbestämmande i arbetslivet(MBL) och om offentlig anställning (). Arbetsrättsreformenhar trätt i kraft . Den omfattar både dem som ärprivatanställda och dem som är anställda inom den s. k. offentliga sektorn.Reformen syftar till att ge de anställda ökat medbestämmande. Det ökadeinflytandet skall de anställda få genom sina fackliga organisationer. , i vilken återges även lagen ommedbestämmande i arbetslivet, har utarbetats inom budgetdepartementet.Vidare har 1977 ställts samman en kortareinformationsskrift benämnd "Medbestämmande i statlig tjänst", vilkenenligt uppgift från distribuerats till alla som inneharstatlig tjänst. () har utarbetat ettsärskilt studiematerial om MBL och , som kan rekvireras från nämnden. BådePUN och universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) anordnar personalutbildning somavser färdighetsträning i vad gäller MBL och . I denna utbildning kan ingåbl. a. rollspel. Enligt vad utskottet erfarit behandlas för skolväsendetslärare både MBL och under studiedagar. Slutligen har lärarnaspersonalorganisationer en omfattande personalutbildning när det gäller dessalagar. Igrundskolans och gymnasieskolans undervisning finns moment avarbetslivsorientering. arbetslivsorientering ses som tidigarenämnts över inom SÖ. UbU 1977/78: 6 8 lansläroplan i vad gäller supplement för ämnet samhällskunskap omarbetas. Inomhögskolan finns en sektor för utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken (AES-sek-torn). harUHÄ startat ett projekt om arbetslivsorientering i högskoleutbildning inomAES-sektorn. Projektets syften är tre, nämligen att studera i vilkenutsträckning arbetslivsorientering förekommer inom AES-sektornsutbildningslinjer, att ange det innehåll som arbetslivsorienteringen böromfatta generellt och specifikt för olika utbildningslinjer och att föreslåmetoder att ge berörda studerande del av detta innehåll. Genomgripandelagförändringar har genomförts på många olika områden avsamhällslivet. Utskottet utgår från att information härom ges i läromedel ochatt undervisningen successivt förnyas och tillförs moment såväl beträffande dei motionen 1976/77:792 nämnda lagarna som beträffande andra för medborgarnaviktiga lagar. För att förbereda eleverna för ett demokratiserat arbetslivkrävs också att skolan tillämpar demokratiska arbetssätt som fostrar tillaktivitet och ansvar, något som är ett genomgående drag i den beslutadereformen av arbetsformer (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30,rskr 1975/76: 367) och i direktiven till utredningen om den gymnasialautbildningen (U 1976: 10). Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotionen 1976/77: 792 bör avslås av . Med hänvisning till beslut med anledningav propositionen 1975/76: 39 om skolans inre arbete (UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76:367), pågående utredningar om studiestödet (U 1975: 16) och om den gymnasialautbildningen (U 1976: 10) samt pågående beredning av betygsutredningensförslag anser utskottet att bör avslå motionen 1976/77: 795 omdemokrati i skolan, lärarlag, studielön, varvad utbildning och betyg. Med anledning av motionen 1976/77: 368 i vad dengäller utbildning av klasslärare på det teknisk-naturvetenskapliga ämnesområdetvill utskottet anföra följande. Myckettyder på att ungdomars intresse för naturvetenskap måste utvecklas i tidigålder om det skall bli bestående (jfr UbU 1975/76: 21). Klasslärarutbildningenär indirekt en viktig faktor när det gäller att stimulera ungdomars intresseför naturvetenskapliga och tekniska studier på olika nivåer. Mellanstadielärarutbildningenomfattar ett antal tillvalskurser av fördjupningskaraktär av vilka fyra ärämnena matematik, fysik, kemi och biologi. Inom SÖ har sammanställtsvissa uppgifter beträffande sambandet mellan de studerandes utbildning i gymnasieskolanoch deras val av tillvalskurs i mellanstadielärarutbildningen. Igymnasieskolan är den naturvetenskapliga linjens karaktärsämnen matematik,fysik, kemi och biologi. UbU 1977/78: 6 9 somavser ca 1 800 personer, framgår bl. a. att de lärarkandidater, som gåttnaturvetenskaplig linje i gymnasieskolan, tUl nästan två tredjedelar väljermatematik eller naturvetenskapliga ämnen som tillvalskurser, medan däremotlärarkandidater från t. ex. den tvååriga sociala linjen endast till enfemtedel väljer matematik eller naturvetenskapliga ämnen som tillvalskurser.Vidare framgår att av de låg-och mellanstadielärarkandidatersom undersöktes inte läst ämnena biologi, fysik och kemi i gymnasieskolan.Undersökningens resultat är att lärarkandidater som haft de naturvetenskapligaämnena som karaktärsämnen i gymnasieskolan i flertalet fall vill fortsätta attstudera dessa inom klasslärarutbildningens tillvalskurser och att man, om manönskar klasslärare med naturvetenskaplig inriktning, bör ta in lärarkandidatermed naturvetenskaplig bakgrund. /77 fanns 390 sökande till klasslärarutbildning som genomgåttnaturvetenskaplig eller teknisk linje av gymnasieskolan. Av kvoteringsreglernaför intagning följde att endast 84 av dessa kunde tas in. Utskottetanförde i sitt betänkande 1975/76: 21 (s. 6) bl. a. följande: "Frånsamhällets synpunkt är ett otillräckligt antal naturvetare ettallvarligt problem. Ett solitt tekniskt kunnande krävs såväl för att lösaviktiga samhällsproblem som för att samhällsmedlemmarna skall vara välorienterade i fråga om teknik och naturvetenskap. Mindre goda insikter på dettaområde leder lätt till ett främlingskap inför samhällsutvecklingen. Det ärenligt utskottets mening mycket angeläget att berörda myndigheter vidtaråtgärder för att i , gymnasieskolan och högskolan genom information,studievägledning, översyn av arbetsformer och läroplaner m. m. stimuleraintresset för naturvetenskapliga och tekniska studier." Vidare bordeenligt utskottets mening lärarutbildare som friställts genom minskadintagningskapacitet vid lärarhögskolorna kunna medverka vid stödundervisningm. m. inom lärarutbildningens naturvetenskapliga ämnesområde. Utskottetsuppfattning i nämnda hänseenden gav som sin mening regeringen tUlkänna (rskr 1975/76: 248). Nuvarandelåga tillströmning till viss naturvetenskaplig och teknisk utbildning har varitföremål för uppmärksamhet under en följd av år. Ett antal åtgärder har ocksåvidtagits och ett omfattande arbete pågår inom SÖ och UHÄ, inom kommittéer somgymnasieutredningen och på fältet inom högskolor och skolor. För attkomplettera detta arbete har inom tillsatts enarbetsgrupp för naturvetenskaplig och teknisk utbildning. Den skall tainitiativ till kortsiktiga åtgärder på alla utbildningsnivåer och följapågående arbete inom bl. a. myndigheter. Frågor om intagning tillklasslärarutbildning bör kunna övervägas av denna grupp. Mot bakgrund avbehovet av teknisk och industriell utveckling i landet är det av största viktatt nämnda arbetsgrupp UbU 1977/78: 6 10 medstörsta möjliga skyndsamhet lägger fram förslag till förbättring avmöjligheterna till naturvetenskapliga och tekniska studier på olika utbildningsnivåer. Medhänvisning till att en departemental arbetsgrupp tillsatts och till att SÖenligt vad utskottet erfarit avser att göra omfattande fortbildningsinsatserför i tjänst varande klasslärare föreslår utskottet att avslårmotionen 1976/77: 368 i vad den avser utbildning av klasslärare på detteknisk-naturvetenskapliga ämnesområdet. Enligt motionen 1976/77: 777 bör frågan omsimlärarutbildning utredas. SvenskahvräddningssällskapetSimfrämjandet (SLS) bedriver en omfattande utbildning avsimlärare. har enligt uppgift från SLS totalt12 000 simlärare utbildats inom ramen för organisationens verksamhet. SLS har,med utnyttjande av särskild expertis på området, utarbetat nyakursplaner och ett nytt studiematerial för såväl en grundkurs som enpåbyggnadskurs för simlärare. Dessa kursplaner och detta studiematerial försimlärarutbildning utnyttjas även inom utbildningen av klasslärare ochgymnastiklärare. Med hänvisning till detanförda anser utskottet någon särskild utred- ning avsimlärarutbildningen inte behövlig, varför motionen 1976/77: 777 avstyrks idenna del. Motionen 1976/77: 498 i vad den avser enförstärkning av de humanbiologiska momenten i lärarutbildningen bör avslås medhänvisning till pågående arbete inom lärarutbildningsutredningen. Med samma hänvisning bör avslå motionen1976/77: 773 i vad den avser praktisk psykologi i lärarutbildningen. har i skrivelse den13 till regeringen hemställt att åtgärder vidtas för att införautbildning i brandförsvarsfrågor vid tekniska läroanstalter m. m. Skrivelsenhar samma månad lämnats över till i de delar den ankommerpå detta departement och i övriga delar till de sakkunniga (C 1973: 05) föröversyn av brandförsvarsutbildningen m. m. för att beaktas vid fullgörandet avde sakkunnigas uppdrag. Med hänvisning härtill föreslår utskottet attriksdagen avslår motionen 1976/77: 927 yrkandet 1 som avser en översyn avutbildningen i brandskyddstekniska frågor vid olika tekniskautbildningsenheter. En viktig uppgift för studie- ochyrkesorienteringen är att försöka ändra de könsbundna val av utbildning ochyrke som är en realitet.