bet · G101UU10 · 1977-12-31 00:00:00 — I propositionen redogörs närmare för pågående ochplanerat utvecklingssamarbete m. m. med , , , ,, , , , , , ,, , Sonialia, Sri Länka, , , , Vietnamoch samt med den under upplösning varande Östafrikanska gemenskapen(EAC). Nuvarande och föreslagna medelsramar för länderna i frågasamt EAC framgår av den under avsnitt 3.1 återgivna tablån. Idetta sammanhang behandlar utskottet delsmotionen 1977/78: 529 av m. fl. (m) i vad avser yrkandet 1,nämligen UU 1977/78:10 23 I. att beslutar att en omprövning skerav det ingångna biståndsavtalet med med anledning av den fortsatta ku banska inblandningen i enligt vad som anförts i motionen, dels motionen 1977/78:1021 av m. fl. (s) i vad avser jnrkandena 714,nämligen att 7. beslutar att biståndet tillAngola för /79 skall utgå med 70 milj. 8. beslutar att biståndet tillMocambique för /79 skall utgå med 125 milj. 9. beslutar att biståndet tillBotswana för /79 skall utgå med 60 milj. 10. beslutaratt biståndet till för /79 skall utgå med 25 milj. beslutaratt biståndet till för /79 skall utgå med 55 milj. 12. beslutar att biståndet tillCuba för /79 skall utgå med 70 milj. 13. beslutar att biståndet tillKenya för /79 skall utgå med 80 milj. 14. beslutar att biståndet tillPakistan för /79 skall utgå med 30 milj. delsmotionen 1977/78: 1025 av m. fl, (m), vari hemställs 1. att regeringen, innan nyttavtal tecknas med om slutförandet av Bai , för riksdagenredovisar vilka medel som kommer att ställas till förfogande för projektet ochatt ett tak sätts för dessa ytterligare medel, 2. att regeringen för riksdagenredovisar avsikten med förstudier för projekt avseende bl. a. ståUndustri ochvarv i , dels motionen 1977/78:1480 av (), vari hemställs attriksdagen i skrivelse till regeringen ger till känna att regeringen måtte prövaatt anslaget till under Bilateralt utvecklingssamarbete icke måttefortsätta efter utgången av /79, delsmotionen 1977/78: 1482 av (), vari hemställs attriksdagen hemställer hos regeringen att upphöra med biståndsverksamhettill . UU 1977/78:10 24 I motionen 1021 föreslås att biståndet till Angolaför /79 skall utgå med 70 milj. kr. Medelsramen för ärunder innevarande budgetår 50 milj. kr. Såväl SIDA som regeringen har för nästabudgetår föreslagit en medelsram på 60 milj. kr. Ifjolårets riksdagsbeslut om utvecklingssamarbetet (UU 1976/77: 17) förutskickadesatt diskussioner skulle inledas med om ett fastare samarbete, syftandetill ekonomisk och social utveckling, sedan de akuta hjälpbehoven i samband medinbördeskriget där blivit tillgodosedda. Av årets budgetproposition framgåratt ett långsiktigt utvecklingssamarbete förutses kunna komma i gång medAngola under . Enligt vad utskottet erfarit harförhandlingarna härom blivit fördröjda på grund av olika svårigheter påangolansk sida. Huvuddelen av nuvarande medelsram torde därför komma attutnyttjas i form av importstöd. Avsevärda reservationer väntas uppstå inomlandramen. Motdenna bakgrund tillstyrks propositionens förslag angående bistånd till Angolaoch avstyrks ifrågavarande yrkande i motionen 1021. I motionen 1021 föreslås att biståndet tillBotswana för /79 skall utgå med 60 milj. kr. Ipropositionen har för nästa budgetår föreslagits en medelsram på 55 milj. kr.Medelsramen för innevarande budgetår är 50 milj. kr. Sverigeär en av de största biståndsgivarna till och finansierade budgetåret1976/77 av den botswanska utvecklingsbudgeten. Medelsramen skall ävenses mot bakgrund av landets ringa befolkning (ca 700 000 invånare ). Somframgår av propositionen har ett extra bidrag om 5 milj. kr. lämnats Botswanaunder innevarande budgetår som svar på en FN-appell om internationella bidragtill utgifter för flyktingar, främst från (), ochför andra särskilda åtgärder med anledning av landets utsatta läge i södraAfrika. Också till FN:s flyktingkommissariats insatser för flyktingar i de s.k. frontstaterna, till vilka hör, har lämnat bidrag. Ävenunder 1978/79 kan sådana extra bidrag bli aktuella. Utskottettillstyrker mot denna bakgrund regeringens förslag om bistånd till Botswanaoch avstyrker ifrågavarande yrkande i motionen 1021. Det svenska utvecklingssamarbetet med ärföremål för yrkanden i tre motioner. UU1977/78:10 25 I motionen 529 påyrkas en omprövning av det i juli1977 ingångna biståndsavtalet på grund av den fortsatta kubanska inblandningeni . Syftet med yrkandet är att biståndet till skall avvecklas såsnabbt som möjligt. Enligt motionärerna bör regeringen ta upp förnyadeförhandlingar med och klargöra att en fortsättning av den kubanskainblandningspolitiken leder till att avtalet måste sägas upp från svensk sida. Ocksåi motionen 1480 framförs ett yrkande av likartad innebörd, nämligen att biståndettill måtte upphöra efter utgången av /79. Även i dettafall är det militära engagemang som motiverar yrkandet. Imotionen 1021 åter föreslås att biståndet till under nästa budgetår skalluppgå till 70 milj. kr., dvs. 40 milj. kr. mer än vad som föreslås ipropositionen. Motionärerna erinrar bl. a. om att nedskärningen av biståndettill fått till följd att angelägna projekt fått inställas ellersenareläggas samt att utvecklingssträvanden ligger väl i linje med de avriksdagen beslutade biståndspolitiska målen. I budgetpropositionen beräknas landramen för Cubaunder nästa budgetår till 30 milj. kr. och för /80 till ettlika stort belopp. Detta sker i enhghet med beslut (UU1976/77: 17, rskr 248), då landramen för innevarande budgetår fastställdes till35 milj. kr. och planeringsramen för de båda följande budgetåren till sammanlagt60 milj. kr. Detta bekräftades genom ett treårigt biståndsavtal omsammanlagt 95 milj. kr. avseende budgetåren 1977/78 1979/80. Fjolåretsriksdagsbeslut härom togs i sin tur mot bakgrund av beslut (UU 1975/76: 14, rskr 349) att med hänvisning till det betydande ekonomiskaframåtskridande som skett i låta successivt avveckla biståndet dit, någotsom skulle ske med att innebörden av ett bredare kulturellt ochhandelspolitiskt samarbete klargjordes. Utöverlandramen för avsattes 5 milj. kr. från anslagsposten Särskildaprogram för att underlätta det bredare samarbete varom talades i 1976 årsriksdagsbeslut. Under förutsättning av framgång med detta försök att användabiståndsmedel för att främja ett bredare samarbete förutskickas det ipropositionen att medel ur anslagsposten Särskilda program skall kunna tas ianspråk också under /79 (se vidare härom vid punkten 3.10Särskilda program). Utskottetkonstaterar att förslagen i budgetpropositionen angående samarbetet med Cubastår i överensstämmelse med tidigare beslut och med ingångnaavtalsförpliktelser. Rörande de allmänna förutsättningarna förbiståndsavveckling har utskottet tidigare (UU 1975/ 76: 14) anfört bl. UU 1977/78:10 26 Normalt bör givetvis i fall som dessa en eventuellavveckling av bi ståndssamarbetet, vilket bygger på långsiktigaförutsättningar, ej ske abrupt utan successivt och med vederbörlig hänsyn tagentill de åtaganden som iklätt sig. Regeringen bör i sådana fall även varaberedd att inleda samtal med vederbörande regeringar angående ett bredaresamarbete än bistånd i hävdvunnen mening. Utskottet konstaterar vidare att biståndssamarbetetmed avses bli avslutat i och med utgången av den nu löpande avtalsperioden1977/ 781979/80. Motdenna bakgrund tillstyrker utskottet propositionens förslag angående land- ochplaneringsram för och avstyrks motionerna 1480 samt 529 och 1021, de bådasenare såvitt nu är i fråga. I motionen 1482 föreslås att hemställerhos regeringen att upphöra med biståndsverksamhet till Etiopien.Motionären hänvisar till den pågående konflikten mellan och Somaliasamt åsidosättande av de mänskliga rättigheterna. Ibudgetpropositionen föreslås för nästa budgetår en oförändrad landram om 70milj. för bistånd till . Somframgår av propositionen har växande inre och yttre motsättningar under detsenaste året satt sin prägel på utvecklingen i . Delar av landetbefinner sig utanför regeringens kontroll. Krigen i och Ogaden fortgåroch kan leda till en allvarlig försörjnings-kris. Den inrikespolitiskasituationen har skärpts, och osäkerheten är stor. Trotssvårigheterna har det svenska biståndsprogrammet, som främst är inriktat påden fattiga landsbygdsbefolkningens behov, i stort sett ändå kunnat genomföras.Det politiska och militära läget kan enligt propositionen emellertid medföraatt viss del av landramen måste reserveras till dess att situationen normaliserats.Av samma skäl bereds inga nya insatser . Det svenska personalbiståndethar kraftigt minskat. Enligt vad utskottet erfarit harnyrekryteringen av biståndspersonal tills vidare upphört. Utskottetser med allvarlig oro på den inre utvecklingen i och särskilt på detflagranta åsidosättande av de mänskliga rättigheterna varom samstämmigarapporter vittnat. Likaså ser utskottet med oro på de svårigheter förbiståndsarbetet som skapats av konflikten mellan och liksomockså av stridigheterna i . Medtanke på biståndets långsiktighet, som är en av grundprinciperna för detsvenska utvecklingssamarbetet med andra länder, och på uppenbarautvecklingsbehov och det trängda försörjningsläget för stora delar av dessbefolkning är utskottet likväl inte berett att på sätt som motionären påyrkat förorda ett avbrytande av den svenska biståndsverksamheten där, särskilt somdenna i så hög grad är inriktad UU 1977/78:10 27 påden fattiga landsbygdsbefolkningens behov. I den mån projekt inombiståndsprogrammet inte kan fullföljas på planerat sätt, bör en partiellnedfrysning av verksamheten kunna komma i fråga i avvaktan på att förhållandenaåter normaliseras, såsom även antyds i propositionen och -delvis redan synes haskett. bör katastrofinsatser för att avvärja hungersnöd o. d. varamöjliga. Mot denna bakgrundavstyrks motionen 1482. 1 motionen 1021 föreslås att biståndet tillGuinea-Bissau för /79 skall utgå med 55 milj. kr. Ipropositionen föreslås en medelsram på 50 milj. kr., dvs. samma 'belopp somunder innevarande budgetår. Det framgår av propositionen att en betydandereservation förelåg vid budgetårets ingång. Vidsidan av torde vara den störste biståndsgivaren tillGuinea-Bissau. har enligt SIDA:s petita inlett ett omfattandebistånd. Det svenska biståndet är enligt propositionen nästan dubbelt så stortsom värdet av landets export. Medelsramen bör också ses mot bakgrund avGuinea-Bissaus befolkningstal (knappt 1 miljon invånare ). Motdenna bakgrund tillstyrks propositionens förslag om bistånd till Guinea-Bissauoch avstyrks ifrågavarande yrkande i motionen 1021. I motionen 1021 föreslås att biståndet till KapVerde för /79 skall utgå med 25 milj. kr. Ipropositionen föreslås en medelsram på 20 milj. kr., dvs. samma helopp somunder innevarande budgetår. Riksdagenbeslöt på regeringens förslag att utvecklingssamar-'betet med Kap Verdeskulle få en mer långsiktig karaktär. Biståndet har i huvudsak haftformen av importstöd och beräknas enligt propositionen komma att utgå somimportstöd även . SIDAuppger i sin anslagsframställning för /79, där också enoförändrad landram om 20 milj. kr. förordas, att den kap-verdianska regeringenpåbörjat arbetet med en utvecklingsplan. Därmed skapas underlag för klarare riktlinjerför det långsiktiga samarbetet, framhåller SIDA. Liksombeträffande och är en mycket storbiståndsgivare till , sett i relation till antalet invånare där (drygt300 1976). Hösten1977 vädjade Kap Verdes regering om extra bistånd, sedan skörden liksom underde närmast föregående åren gått till spillo på de viktigaste jordbmksöarna. har med anledning därav bidragit UU 1977/78:10 28 med3 milj. kr. för katastrofinsatser utöver landramen. Utskottettillstyrker mot angivna bakgrund propositionens förslag om bistånd till KapVerde och avstyrker ifrågavarande yrkande i motionen 1021. I motionen 1021 föreslås att biståndet till Kenyaför / 79 skall utgå med 80 milj. kr., dvs. 10 milj. kr. mindreän som föreslås i propositionen. Som skäl härför anförs att den kenyanskaekonomin stabiliserats på en relativt hög aktivitetsnivå och att ökade insatserbör gå till de fattigaste folkgrupperna i . Propositionenföreslår i likhet med SIDA för nästa budgetår en landram på 90 milj. kr., dvs.en höjning med 10 milj. kr. i förhållande till innevarande budgetår. Somframgår av propositionen inriktas utvecklingssamarbetet med främst på landsbygdensutveckling. har uttalat prioritet för fortsatt stöd till denna och dåsärskilt vattenförsörjning, landsbygdshälsovård och familjeplanering. Vidareönskas fortsatt samarbete i fråga om kooperation och småindustriutveclding pålandsbygden. Sverigehar ingått ett tvåårigt samarbetsavtal med avseende budgetåren1977/781978/79. Den däri angivna biståndsramen är helt intecknad. Uteblivenhöjning av medelsramen skulle medföra svårigheter för flera av de pågåendeprojekten. Medhänsyn härtill och till att det svenska biståndet i växande grad inriktas påverksamhet till förmån för de fattiga folkgrupperna på landsbygden samt att deförbättringar i den kenyanska ekonomin som registrerats främst har sin grund iosäkra faktorer som världsmarknadspriset på kaffe tillstyrker utskottetpropositionens förslag om biståndet till och avstyrks det aktuellayrkandet i motionen 1021. I motionen 1021 föreslås att biståndet tillMogambique för /79 skall utgå med 125 milj. kr., dvs. mer än regering ens förslag. SIDAhar i sin anslagsframställning föreslagit en finansiell ram på 115 milj. kr.,och i propositionen föreslås samma medelsram, vilket betyder en ökning med 15milj. jämfört med innevarande budgetår. Därutöverförutses i propositionen att katastrofmedel, liksom under innevarande budgetår,kan behöva las i anspråk för insatser i Mogambique. har sålunda lämnatbetydande extra bistånd till , bl. a. med hänsyn till den ekonomiskabörda som Mogambique tagit på sig genom att i enlighet med FN:s sanktionsbesluthålla gränsen mot () stängd och genom sitt stöd tillbefrielsekampen där. Under innevarande budgetår har med anledning av UU 1917/18:10 29 gränsstängningenlämnat sådant extra bistånd till ett värde av 10 milj. kr., i form avlivsmedel. Ett lika stort belopp har anvisats till Mogam-biques program förzimbabwiska flyktingar, därav 2 milj. kr. Iett interpellationssvar i framhöllutrikesminister vikten av att beredskap finns för att utanförlandramen möta akuta behov i Mogambique. Mot denna bakgrund avstyrks detaktuella yrkandet i motionen 1021 och tillstyrks propositionens förslagbeträffande bistånd till Mogambique. I motionen 1021 föreslås att biståndet tillPakistan för /79 skall utgå med 30 milj. kr., dvs. en oförändradmedelsram jämfört med innevarande budgetår. Redanförra året godkände (UU 1976/77: 17), i samband med fastställandet avinnevarande års landram, regeringens förslag om successivt stigande finansiellaramar för biståndet till för de båda efterföljande budgetåren. Sålundafastställdes en planeringsram om 40 milj. kr. för /79 och en ramom 50 milj. kr. för /80. I enlighet därmed beräknas i åretsbudgetproposition en medelsram för på 40 milj. kr. Av propositionenframgår att huvuddelen av medelsramen liksom förutses bli använd förimportstöd. Utskottethar erfarit att situationen i fördröjt diskussionerna om den framtidainriktningen av det svenska utvecklingsbiståndet dit och bidragit till atthittills beviljade medel inte kunnat utnyttjas till fullo. I propositionenuttrycks dock förhoppningen att ett långsiktigt planerat utvecklingssamarbeteskall kunna komma i gång från och med nästa budgetår. Trotsde svårigheter som anmält sig finner utskottet inte anledning frångå tidigaregjorda svenska utfästelser angående långsiktigt utvecklingssamarbete medPakistan. Utskottet tillstyrker därför propositionens förslag därom ochavstyrker det aktuella yrkandet i motionen 1021. I motionen 1025 hemställs att regeringen, innannytt avtal tecknas med om slutförandet av Bai , förriksdagen redovisar vilka medel som kommer att ställas till förfogande för projektetoch att ett tak sätts for dessa ytterligare medel. Isamma motion hemställs vidare att regeringen för redovisar avsiktenmed förstudier för projekt avseende bl. a. stålindustri och varv i . Imotionen hänvisas tiU de förseningar och fördyringar som drabbat i förhållande till urspmngUga och senare tidsplaner UU 1977/78:10 30 Motionärerna erinrar om att det i det svenskvietnamesiskaavtalet av om skogsindustriprojektet i Bai förutsågsatt projektet skulle finansieras med medel inom det svenska biståndet tillVietnam under budgetåren 1974/751978/79. Det kommande budgetåret är alltså detsista under vilket enligt avtal förbundit sig att lämna bidragtill Bai , påpekar motionärerna. Ibudgetpropositionen erinras om att det svenska bidraget till Bai Bang-projektetvid avtalstillfället berälcnades till 770 milj. kr. men att senast gjordakalkyl ger en projektkostnad om 1 055 milj. kr. Kostnadsökningen harförorsakats av prisökningar på varor och tjänster orsakade av deninternationella inflationen, förseningar av projektet samt vissa utvidgningarav den svenska insatsen. Samma faktorer kan enligt propositionen orsakaytterligare kostnadsökningar. Enligtvad utskottet erfarit väntas det svenska företag som fungerar som SIDA:sledningsentreprenör för Bai lägga fram enreviderad kostnadsprognos, som kan komma att visa på avsevärda ytterligarefördyringar. Sammaföretag presenterade en reviderad tidsplan förprojektet. Denna förutser en försening i förhållande till den urspmngligatidsplanen (till ) för den första pappersmaskinensmontering och igångkörning, (till )för den andra pappersmaskinen och (till ) för massafabrikensvidkommande. Den totala projekttiden har enligt denna senaste tidsplanförskjutits från 50 . Att tidsplanen från tid till annan kundekomma att behöva revideras förutsågs redan i Bai . Dettaavtal stadgar bl. a. att skall hjälpa "med genomförandetav projektet från byggnads- och montageskedena till skedet då fabriken är inormal drift", och avtalet gäller "till dess bägge parter uppfylltsina åtaganden enhgt avtalet". Även motionärerna understryker attprojektet skall slutföras och att också förbundit sig därtill genomavtalet. Genom de angivna stadgandena föreligger sålunda en förpliktelse attmed gemensamma krafter föra projektet i hamn. Detär visserligen riktigt såsom fnotionärerna påpekar att det avtalförutsågs att projektet skulle "finansieras av medel som ställs tillförfogande av för biståndssamarbetet med DRV under budgetåren1974/751978/79" och att totalkostnaden för projektet då beräknades till620 milj. kr. plus en reserv för prisstegringar om 150 milj. kr. Att undermellantiden betydande förseningar och förhållandevis ännu större fördyringaruppstått har emellertid sin grund i omständigheter som inte ensidigt kanläggas någondera parten till last. Förseningarna och fördyringarna är ur bådaparters synpunkt lika beklag- UU 1977/78:10 31 ligamen löser inte från den övergripande förpliktelsen att medverka tillatt projektet slutförs. Densenaste kostnadskalkylen på 1 055 milj. kr. ryms inom planeringsramarna förbiståndet till till och med /79. De ytterligarekostnader som väntas tillkomma måste därför få belasta landramarna för tidendärefter och fram till driftskedet. Något nytt insatsavtal för förutses inte. Emellertidutgår utskottet från att regeringen för i vanlig ordning redovisarvilka ytterligare medel som från svensk sida avses bli ställda till förfogandeför Bai . Så till vida torde det nu aktuella yrkandet få ansesbesvarat. Motionärernavill att ett tak på förhand sätts för hur mycket medel som skall kunna användasför projektet efter utgången av nästa budgetår. Enligt utskottets meningskulle en sådan förhandsbegränsning inte stå i överensstämmelse med vedertagnalandprogrammeringsprinciper. De ökade kostnaderna torde rymmas inom de årsramarför det fortsatta utvecklingssamarbetet med som kan förutses för denåterstående projektperioden. Fördyringarna får å andra sidan givetvis tillföljd att utrymmet för andra projekt eller ändamål krymps. Det blir därför enangelägenhet av största vikt för båda avtalsparterna att hålla ytterligareförseningar och därav följande fördyringar tillbaka. Den del av ifrågavarandeyrkande som avser en förhandsbegränsning av de medel som skall kunna ställastill förfogande för projektet avstyrks således. Utskottethar med intresse tagit del av en framlagd utredning rörande tillkomst och genomförande , vilken utförts på uppdragav av en fristående industrikonsult. Utskottet har erfarit attSIDA avser att inom ramen för de förslag som lämnats av utredningsmannen idennes rapport låta genomföra ett antal fortsatta utredningar. Detär enligt utskottets mening värdefullt att ett biståndsprojekt av denna typ ochsom så livligt debatterats på detta sätt görs till föremål för fortsattgranskning och analys, som gör det möjligt att dra lärdomar förbiståndsverksamheten. Vad beträffar de förstudier för" projektavseende bl. a. stålindustri och varv i , varom talas i det andrayrkandet i samma motion 1025 och som även omtalas i budgetpropositionen, harutskottet inhämtat att det härvidlag rör sig om utnyttjande av svenska konsulttjänster,på sätt som förutses i nu gällande tvåårsavtal för samarbetet med underbudgetåren 1977/781978/79, för s.k. förinveste-ringsstudier. Upphandling avsådana konsulttjänster i , med hjälp av medel som ställs till förfogandei form av importstöd inom landramen för bistånd, är ett element som förekommeri biståndssamarbetet med såväl som flera andra mottagarländer. UU 1977/78:10 32 ståndsmedelanvänds för dylika utredningar eller förstudier på industriområdet innebärinte att själva investeringen om den över huvud taget kommer till stånd skall finansieras på samma sätt. Detta yrkande i motionen1025 torde därmed få anses besvarat. Utskottettillstyrker i övrigt propositionens förslag beträffande utvecklingssamarbetetmed . Beträffande utvecklingssamarbetet med övriga ländertillstyrks budgetpropositionens förslag. 3.5Humanitärt bistånd till flyktingar, befrielserörelser och apartheidpolitikensoffer i södra Propositionen(s. 6163) Det svenska stödet till flyktingar,befrielserörelser och apartheidpolitikens offer väntas innevarande budgetåruppgå till ca 60 milj. kr., därav 25 milj. kr. a.har extra bidrag från katastrofreserven för detta ändamål lämnats FN:sflyktingkommissarie (). Det finns enligt propositionen anledning räkna medfortsatt behov av extra medel för att underlätta de s. k. frontstaternasalltmer betungande uppgift att ge asyl och försörjning åt flyktingar. Möjlighetenav framgång i förhandlingarna om självständighet för och underden afrikanska befolkningsmajoritetens ledning uppmärksammas i propositionen. Iett sådant läge kommer ett omfattande behov av bistånd att uppstå. börredan nu vara berett att bidra till kartläggning av personal- och andrabiståndsbehov som kan uppstå i samband med övergången till majoritetsstyre. Ipropositionen räknas också med ett ökat medelsbehov i för rättshjälpåt fängslade och humanitärt stöd till bannlysta och på annat sätt förföljda ochderas anhöriga. Behovetav stöd till SWAPO, ANC och organisationerna inom Patriotiska fronten förförsörjning och omhändertagande av flyktingar kan väntas växa. Samtidigtframhålls i propositionen angelägenheten av att rörelserna får stöd även förverksamhet av mera långsiktig karaktär. /79 beräknas ett medelsbehov på 85 milj. kr. för stöd tillflyktingar, befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra ger också utrymme åt vissa insatser som om och blirsjälvständiga kan visa sig möjliga. Det kan naturligtvis tänkas att dessainsatser blir av sådan omfattning att katastrofmedel måste utnyttjas. Iföljande tabell redovisas fördelningen av dethumanitära stödet till befrielserörelser, flyktingar och apartheidpolitikensoffer: UU 1977/78:10 33 Stöd till befrielserörelser, flyktingar ochapartheidpolitikens offer i södra budgetåren 1975/761977/781 (milj.kr.) m. m. 10,9' 1 Flyktinghjälp i södra också under rubrikerna , Mogambique och södra itabellen över katastrofinsatser under avsnittet Katastrofbistånd. 'Innefattar visst stöd till FRELIMO och MPLA. I detta sammanhang behandlar utskottet dels motionen 1977/78: 532 av () i vadavser yrkandet 1, nämligen