bet · G101JuU5 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om invandrares valbarhet som nämndeman I moiionen 1976/77:643 av () ochChrister () yrkas att hos regeringen anhåller alt kravet påsvenskt medborgarskap skall slopas vid val till nämndeman. 1motiveringen till motionen hänvisas till att invandrare fr. o. m. harrösträtt i kommunala val och valbarhet lill kommunala förtroendeuppdrag menatt de lagändringar som gjordes för alt ge dem dessa rättigheter ej ledde lillvalbarhet för invandrare lill uppdrag som nämndeman. Enligt motionärernasmening finns det i det svenska samhället ringa förståelse för och liten kunskapom olika invandrargruppers kulturella särdrag och speciella problem vidkonfrontation med samhället. Delta visar sig, uttalar motionärerna, inte minstvid påstådda brott. Motionärerna uppger vidare att det knappast torde finnasnågon del av samhället som har möjlighet att ingripa lika djupt i människorsliv som rättsväsendet. Del är därför enligt motionärernas mening självklartatt kunskap om invandrarproblem bör vara representerad i domstolarna, vilketbäst säkerställs genom att invandrarna ges valbarhet till uppdrag somnämndeman. ; lagen (1950:382) om svensktmedborgarskap kan utlänning på ansökan upptagas lill svensk medborgare(naluraliseras) om han fyllt och har hemvist i riket eller,i fråga om dansk, finländsk, isländsk eller norsk medborgare, samthar fört en hederlig vandel. Enligt 11 kap. 9 >j tredje stycketregeringsformen får endast den som är svensk medborgare inneha eller utövadomarijänst. I 4 kap. 1 >; föreskrivs att lagfaren domareskall vara svensk medborgare. 1 1977/78. JuU 1977/78:5 2 Nämndemäni tingsrätt och hovrätt m. m. Nämndemän deltar i dömandet i tingsrätthuvudsakligen i brottmål och familjemål. I hovrätt skall nämndemän delta ibrottmål, då det förekommer anledning att döma till svårare straff än böter,saml i vissa familjemål. Nämndemän deltar också i mål som handläggs avfastighetsdomstol och vattendomstol. Förtryckfrihetsmål gäller särskilda regler, enligt vilka frågan om en skrift ärbrottslig eller ej kan prövas av en jury om nio medlemmar. Nämndemäni tingsrätt, hovrätt och fastighetsdomstol utses genom val för av sexår. Valen förrättas av kommunfullmäktige när del gäller val av nämndemän itingsrätt och av , och kommunfullmäktige, ellerkommunfullmäktige när det gäller nämndemän i hovrätt och i fastighetsdomstol.Jurymän utses på samma sätt som nämndemän i hovrätt och i fastighetsdomstol. Församtliga nu nämnda nämndemän och för jurymän föreskrivs svenskt medborgarskapsom krav för valbarhet (4 kap. 6 5; , 7 !j lagen (1969:246) omdomstolar i fastighelsmål och 12 kap. 5 S tryckfrihetsförordningen). Nämndemäni skattedomstolar m. m. Krav på svenskt medborgarskap föreskrivs också förnämndemän i länsskaiterätt, fastighetstaxeringsräit, länsrätt och kammarrätt (9S lagen (1971:52) om skatterätt, fastighelsiaxeringsrätt och länsrätt, 12 a stycket lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar). Kommunalrösträtt m. m. Enligt lagstiftning (prop. 1975/76:23, KU25, rskr 78) har i bosatta utlänningar rösträtt vid val avkommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige saml vid präslval. Somsärskild förutsättning för rösträtten gäller alt vederbörande skall ha varitkyrkobokförd i de tre åren närmast före valåret. Medrösträtten följer valbarhet till kommunala förtroendeuppdrag. Underförarbetena lill lagstiftning uttalade föredragande statsrådet att haninte fann anledning att då ta upp frågan om utlänning bör vara valbar tillsådana statliga, regionala eller lokala myndigheter, vilkas ledamöter helteller delvis utses av kommunfullmäktige eller landsting (prop. 1975/76:23 s.101). Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånstatens invandrarverk, hovrätten för , ,, JuU 1977/78:5 3 Endast invandrarverket tillstyrkerbifall till motionen. föreslår viss ylteriigare prövning medanövriga remissinstanser avstyrker bifall till motionen. delar motionärernas uppfattning att kravet på svensktmedborgarskap bör slopas vid val till nämndeman och erinrar om alt målen förinvandrar- och minoritetspolitiken har formulerats med utgångspunkt ibegreppen jämlikhet, valfrihet och samverkan saml att skillnaderna mellansvenska medborgares rättigheter och rättigheterna för i landet bosattautländska medborgare successivt har utjämnats. a. till att utlänningarnas rättigheter har förstärkts genomantagandel av ändringar i regeringsformen, avseende medborgeriiga fri-och rättigheter. Verket anför vidare bl. a. följande: Den som inte är svensk medborgare bör inte delta imål som rör rikels säkerhet. Vidare måste en nämndeman ha goda kunskaper om detsvenska samhället. En invändning som kan göras mot motionärernas förslag är attkvalifikationstiden för förvärv av svenskt medborgarskap sänkts och atten utländsk medborgare därigenom efter relativt kort vistelsetid i kanförvärva svenskt medborgarskap. Många utlänningar som är varaktigt bosatta häravslår emellertid av olika skäl alt söka svenskt medborgarskap. Denna fråga haringående behandlats av rösträttsulredningen (SOU 1975:15) men har inte ansettsutgöra något hinder för alt ge utlänningar rösträtt i de kommunala valen. Någotannat synsätt bör, enligt verkets mening, inte heller tillämpas i denna fråga. Föratt en viss garanti skall skapas för att den som väljs till nämndeman hartillräcklig kännedom om det svenska samhället bör valbarheten lill nämndemanknytas lill innehav av rösträtt vid de kommunala valen i . Hovrätten för avstyrker bifall tillmoiionen och anför bl. a. följande: 1 förarbetena till nu gällande rättegångsbalk synesregeln att den som tjänstgör såsom lagfaren domare eller nämndeman i allmändomstol skall vara svensk medborgare inte närtnare ha kommenterats. Man kanförmoda att regeln ansågs tämligen självklar mot bakgrund av bestämmelsen i 28§ av regeringsform, att Konungen ägde att utnämna infödde svenske mäntill ämbeten och tjänster, vilka är av den egenskap, att Konungen fullmakterdärå utfärdar. Hovrätten uppger att undanlaget för domartjänsterfrån regeln alt utlänningar i allmänhet skall vara likställda med svenskamedborgare i fråga om möjligheterna att erhålla tjänst hos staten harmotiverats bl. a. av önskemålet alt beslut som ror enskildas rättsligaställning skall fattas av svenska medborgare. Med hänsyn till nämndens starkaställning i rättskipningen anser hovrätten, att starka skäl talar för attuppställa samma behörighets- JuU 1977/78:5 4 villkori fråga om medborgarskap för nämndemän som för lagfaren domare. Hovrätten anför vidare: Hovrätten finnerdet försindel vara en i hög gradnaturlig och välmotiverad ordning, alt ett lands rättskipning handhaves av dessegna medborgare. I den mån del skulle anses föreligga behov att tillföradomstolarna kunskaper i största allmänhet om andra länders och utländskamedborgares förhållanden, synes det böra ske på annat sätt än genom att uppgekravet att nämndeman skall vara svensk medborgare. Långtinnan andelen invandrare av befolkningen uppnådde de i moiionen nämndaprocenttalen hade hovrätten och underrätter inom hovrättens domkrets - liksom fö. säkeriigen många andra domstolar i landets gränstrakter, industriområden ochhamnstäder - förskaffat sig tämligen ingående erfarenhet av rättskipning medutländska medborgare såsom parter, såväl i tvistemål som i brottmål, låt varaatt dessa tidigare i allmänhet inte var bosatta inom landet. Denna erfarenhetbestyrker ej elt antagande, att det skulle vara dåligt beställt med kännedomenom och förståelsen för invandrares och andra utländska medborgares problem.Hovrätten vill här inskjuta, att motionärerna inte närmare utvecklat sittpåstående all förståelsen för olika invandrargruppers speciella problem skullevara liten, vilket enligt motionärerna skulle visa sig inte minst vid påståddabrott. Hovrättenanser att förhållandena är helt annorlunda när det gäller å ena sidan domstolarmed nämndemän och å andra sidan sådana kommunala specialreglerade nämnder somomtalas i moiionen, oaktat även dessa nämnders verksamhet givetvis kan medförarättsverkningar för individen. På grund härav och då även i övrigt storskillnad förvisso råder mellan domstolsverksamhet och kommunalt självstyre kaninvandrares rätt alt rösta i kommunalval inte tagas till intäkt för att slopakravet på svenskt medborgarskap för val till nämndeman. Beträffandedet i moiionen berörda påståendet om bristande kunskap rörande olikainvandrargruppers speciella problem kan vidare erinras om att -oavsett vilkaproblem som kan tänkas föreligga - del är gällande svensk rält som domstolarnahar all tillämpa. Det nu sagda gäller självfallet med förbehåll förde tvistemåli vilka, på grund av föreskrift i svensk lag, materiella bestämmelser iutländsk rätt skall tillämpas. I sådana fall införskaffas utredning ominnehållet i tillämplig utländsk rätt. Skulle eljest i en rättegång någonsärskild fråga behöva belysas med hänsyn till invandrares eller andrautlänningars förhållanden, torde detta böra ske på vanligt sätt genom attbevisning upplages enligt regler härom. Om kravet att nämndeman skall vara svenskmedborgare skulle efterges, föreslår hovrätten att man i stället inför enbestämmelse av innehåll, att nämndeman skall väl behärska svenska språket. Ensådan bestämmelse synes nödvändig. Enligt hovrättens mening kunde nämligeneljest uppslå helt orimliga situationer, där tolk måste anlitas för altdomstolens egna ledamöter skulle kunna göra sig förstådda med varandra pådomstolens eget språk. delar motionärernas uppfattning,att domstolarna måste ha kunskap om invandrarnas problem, men tingsrätten kaninte godta JuU 1977/78:5 5 förslagetatt slopa kravet på svenskt medborgarskap vid val till nämndeman. a. följande: Tingsrätten vill till en början framhålla, attdomstolarna f. n. inte slår främmande för invandrarproblemen. I en domstolsådan som får domarna redan genom sin kontakt i olikasammanhang med invandrare rätt snart en ganska god inblick i deras problem ochderas sätt att se på saker och ting. 1 brottmålen får domstolen, när enutlänning är tilltalad, dessutom genom personundersökning och/eller yttrande avskyddskonsulenten regelmässigt en inblick i invandrarnas personliga förhållandenoch den miljö de lever i. På liknande sätt förhåller det sig i familjemålen,när del föreligger yttrande från barnavårdsnämnden. Reglernaom förvärv av svenskt medborgarskap medför att en invandrare redan efter någrafå års vistelse i riket, för nordbor och för övriga utlänningar,kan bli svensk medborgare. Detta innebär alt redan gällande lag möjliggör förinvandrare att efler bli nämndeman. 1 de svenska domstolarnafinns också nämndemän som har invandrat lill riket och som därför har önskadkännedom om invandrarproblem. Nämndensuppgift är framför allt att i domstolen ge uttryck för den rättsuppfattning somutanför yrkesdomarnas krets råder i vårt land. Det är enligt tingsrättensmening först när en invandrare blivit förtrogen med den svenskarättsuppfattningen som han verkligen kan fungera som nämndeman. Tingsrättenhar svårt att föreställa sig att en sådan förtrogenhet med den svenskarättsuppfattningen kan uppnås på kortare lid än som erfordras för förvärv av svensktmedborgarskap. Vidaremåste beaktas de stora praktiska svårigheter som skulle uppstå om man skullerealisera motionärernas förslag och försöka vinna vad de åsyftar. Detta kanbelysas genom alt peka på förhållandena vid denna tingsrätt. Tingsrätten har 40nämndgrupper med fem nämndemän i varje grupp och dessa nämndgrupper deltar isessionerna enligt en fastställd turordning. Det skulle uppenbariigen innebäraen kraftig överrepresentation för invandrarna, om det skulle finnas en utländskinvandrare i varje nämndgrupp. Det skulle vidare med den frekvens som delförekommer utlänningar som parter i målen vara svårt med särskilda nämndgrupperför mål där utlänning är part. På samma sessionsdag förekommer ofta mål bådemed och ulan utlänningar som parter. Problem skulle utan tvivel också kunnauppstå genom de starka motsättningar som visat sig föreligga mellan olikainvandrargrupper. För alt det föreslagna systemet skulle vara meningsfullt,måste den utländske nämndemannen tillhöra samma nation eller folkgrupp somparten. Detta synes helt ogenomförbart. Härtill kommer att krav måste ställaspå alt domare har tillräckliga kunskaper i svenska språket. Det kanuppenbarligen icke ifrägakomma att särskild tolkning skall ordnas för utländsknämndeman. delar den uppfattning somkommit lill uttryck i motionen att det knappast finns någon del av samhälletsom har möjlighet att ingripa lika djupt i en människas liv som rättsväsendet.Det är också enligt tingsrätten självklart alt domstolarna i vårt land bör hakunskap om invandrarproblem såväl som om andra problem och företeelser i vårtsamhälle. Tingsrätten avstyrker emellertid bifall till motionen och anför bl.a. följande: JuU 1977/78:5 6 Genom borttagandet av kravet på svensktmedborgarskap vid val till kommunala förtroendeuppdrag har två syften uppnåtts.Dels har möjlighet öppnats alt tillföra olika nämnder den eftersträvadekunskapen om och erfarenheten av invandrarproblem och dels har invandrare fåttmedinfly-lande i dessa nämnder. Som ovan anförts är även domstolarna betjäntaav all tillföras kunskap och erfarenhet på detta område. Tingsrätten anser emellertidatt möjligheterna härtill redan finns och även utnyttjas, t. ex. genominhämtande av yttranden av olika slag från de nämnder där utlänningar nu ärrepresenterade. När det gäller kravet på medinflytande anser tingsrätten attdetta krav ej gör sig lika starkt gällande inom rättskipningens område. Endomstol har att döma efler lag eller annan författning och det finns i vårtsamhälle en rad garantier till skydd för den enskilde, såväl svensk somutlänning, mot olika former av rättsövergrepp. Skälen för att i grundlag krävasvenskt medborgarskap för utövande av domartjänst bör självklart också äga tillämpningsåvitt avser nämndemän. Särskilt med hänsyn till de i rättegångsbalkenstadgade reglerna om omröstning och nämndemannens därmed sammanhängandebefogenhet till självständig domarutövning torde stå klart, att en reform avifrågavarande slag inte är förenlig med grundlagen. Någraformella kvalifikationskrav finns ej uppställda vid val av nämndemän. Som enallmän grundsats gälleratt nämndemännen skall vara betrodda, erfarna ochkunniga personer. Dessa krav kan givetvis vara uppfyllda även såvitt avser ickesvenska medborgare. Del flr emellertid anses uppenbart, att det för uppfyllandeav dessa krav är en nödvändig förutsättning all vederbörande under myckel långlid bott och arbetat i landet och därigenom vunnit insikt i och kunskap om det svenskasamhället i dess helhet. Nämndemännens uppgifi är nämligen inte att tillföradomstolen särskild sakkunskap inom visst eller vissa områden utan fastmera attrepresentera åsikter och synsätt som är allmänt företrädda bland medborgarna.Med hänsyn härtill, och med beaktande jämväl av nämndemannauppdragetsvaraktighet med en mandatperiod , torde klart kunna utsägas alt vårliberala medborgarskapslagsiifining medger att domstolarna kan tillförsäkraseftersträvad kunskap om invandrarproblem även med bibehållande av kravet påsvenskt medborgarskap för nämndemännen. uttalar att det enligtstyrelsens mening bör göras en samlad prövning av frågan om svensktmedborgarskap som valbarhelsvillkor för uppdrag som nämndeman och andrauppdrag, till vilka val sker i kommunala församlingar, exempelvis som ledamot itaxeringsnämnder, försäkringsnämnder och irafiknämnder. a. följande: Landets lagar och myndigheters beslut måste åtlydasav alla som vistas här. Utlänning är i princip skatlskyldig här efier sammaregler som svenska medborgare. Om en utlänning begår brott i , får han ilikhet med svenska medborgare svara enligt svensk lag och inför svensk domstol.Ett primärt och grundläggande krav är därför att domstolen skall kunna geuttryck för den svenska rättsuppfattningen och genom nämndemännen tillförasåsikter och synsätt som är allmänt företrädda bland medborgarna. Uppenbart äralt kravet härom uppfylls bättre om rättens ledamöter är svenska medborgare änom de eller vissa av dem skulle vara utlänningar. Givetvis är det önskvärt ochviktigt som motionärerna framhåller att kunskap om invandrarproblem finnsrepresenterad vid domstolarna. JuU 1977/78:5 7 häromkan emellertid tillgodoses på annat sätt än genom en eftergifi av kravet påsvenskt medborgarskap för nämndemän. 1 brottmålen finns t. ex. oftast möjlighetatt genom personundersökning få den tilltalades kulturella bakgrund klariagd.Här har givetvis också försvararen som uppgifi alt för rätten lägga framrelevanta omständigheter som har sin grund i att den tilltalade är invandrareoch därför slår mer eller mindre främmande för svenska rättsregler. 1familjemålen kan önskemålet tillgodoses genom ofiast förekommandebarnavårdsnämndsulredning. Utredning från ellernyklerhetsnämnd torde också regelmässigt föreligga i nämn-demannamålen ikammarrätt. angivna sätt att tillföra domstolen kunskap om den enskildeinvandrarens situation förekommer givetvis redan och är enligt domareförbundetsmening mer ändamålsenligt än en ordning där kravet på svenskt medborgarskap förnämndemän slopats. Det är givetvis uteslutet all i varje mål där en invandrareär part åstadkomma all nämndeman från just hans kultursfär tjänstgör i rätten. Videlt ställningslagande till den i motionen väckta frågan måste man ocksåuppmärksamma alt ett inte oväsentligt antal svenska medborgare själva invandrathit och därför har den önskvärda kännedomen om invandrarproblemen. Det bör idetta sammanhang också beaktas att del numera - efter de 1976 vidtagnaändringarna i lagen om svenskt medborgarskap - för erhållande av svensktmedborgarskap inte krävs mer , för nordbor hemvist i och förövriga invandrare vistelse här. Det torde också vara berättigat attpåslå att först när en invandrare vistats så länge i riket har han förskaffatsig den kännedom om och förståelse för svensk rättsuppfattning som måste varaen oeftergivlig förutsättning för att kunna deltaga i svensk rättskipning. 1 och i lagen om domstolar ifastighelsmål uppställs krav på svenskt medborgarskap för valbarhet somnämndeman. Motsvarande krav uppställs för nämndemän i lagen om skatterätt,fastighetstaxeringsrätt och länsrätt samt i lagen om allmännaförvaltningsdomstolar. Imotionen yrkas alt kravet på svenskt medborgarskap för nämndemän skall tasbort. Motionärerna hänvisar till alt invandrare äger rösträtt ikommunala val och är valbara som ledamöter i kommunala församlingar ochnämnder. Enligt motionärernas mening bör kunskap om invandrarproblementillföras domstolarna genom alt invandrare flr valbarhet som nämndeman. Avde remissinstanser som hörts i ärendet har endast statens invandrarverktillstyrkt bifall lill motionsyrkandet. föreslår ensamlad prövning av frågan om svenskt medborgarskap som valbarhetsvillkor föruppdrag som nämndeman och andra uppdrag, till vilka val sker i kommunalaförsamlingar. Övriga remissinstanser avstyrker bifall lill motionsyrkandei.Från sistnämnda remissinstansers sida pekas bl. a. på de praktiska svårighetersom föreligger för att med tillgodoseende av syftet bakom motionsyrkandet låtainvandrare tjänstgöra som nämndemän. Särskilt understryks att om det föreslagnasystemet skall bli meningsfullt den JuU 1977/78:5 8 utländskenämndemannen måste tillhöra samma nation eller folkgrupp som parten. Vidarenoteras de särskilda problem som kan skapas av språksvårigheter ochinvandrares bristande kännedom om de svenska rättsreglerna. Utskottetdelar i och för sig motionärernas uppfattning alt invandrare i egenskap avnämndemän i vissa fall skulle kunna tillföra domstolarna värdefulla kunskaperför handläggningen av mål med invandrare som parter. Med hänsyn lill de ovanberörda praktiska svårigheterna med en sådan ordning finner utskottetemellertid inte anledning att nu förorda en lagändring enligt motionärernasyrkande. Utskottet vill i överensstämmelse med vad kommunförbundet anförl isitt remissyttrande tillägga att frågan om förutsättningarna för en lagändringi linje med motionsyrkandei bör kunna las upp om en framtida prövning av fråganom kravet på svenskt medborgarskap för uppdrag till vilka val sker i kommunalaförsamlingar kommer till stånd. Tillräcklig anledning för utskottet att tainitiativ lill en sådan prövning föreligger dock inte. Underhänvisning lill det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen. att avslårmotionen 1976/77:643. Närvarande:Bertil (), (), (), (), HansPetersson i (fp), (), (), KerstinAndersson i Kumla (s), i (s), (), CariLidbom (s), (), (), () och BjörnKöriof (m). GOTAB 5S905 Slockholm 1977