bet · G101KU9 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om rösträtten för invandrare m. m. I motionen 1975/76:256 av m,fl, (vpk) yrkas att "hos regeringen hemställer om en nyutredning i syfte att pröva frågan om rösträtt för invandrare iriksdagsval", Imotionen 1976/77:47 av m, fl, (vpk) yrkas att "hosregeringen hemställer om en ny utredning i syfte att positivt pröva frågan omrösträtt för invandrare i riksdagsval", Imotionen 1976/77:586 av m, fl, (s) yrkas att "hosregeringen begär att en pariamentariskt sammansatt kommitté tillsätts för attstudera invandrarnas deltagande kommunalval samt utreda frågan omrösträtt vid riksdagsval för invandrare utan svenskt medborgarskap och andraåtgärder för att underlätta deras deltagande i de politiska beslutsprocesserna". I kommunisternas partimotion1975/76:256, som väcktes under allmänna motionstiden , framhålls bl. a. attriksdagen fattaren rad beslut som är av direkt betydelse för kommunerna.Argumentet att det bör vara en demokratisk rätt för varje kommuninvånare attpåverka skeendet är således enligt motionen lika giltigt när det gällerinvandrares möjligheter att påverka politiska sammansättning. Isamma partis motion under den allmänna motionstiden (1976/ 77:47) upprepasdenna argumentation, kompletterad med bl. a. en beskrivning av erfarenheternaav den kommunala rösträtten för invandrare vid val. Enligt motionen ärdessa erfarenheter samstämmigt positiva. Den kommunala rösträtten verkadeaktiverande på många invandrares intresse för svensk politik och gav ett ökatsocialt självförtroende. Svenska myndigheter och politiker tvingades enligtmotionen att på ett betydligt mera aktivt sätt än tidigare sälta sig in iinvandrarnas problem. 1 motionen framhålls vidare att det arbete som utförts avrösträttsutredningen och som lett fram till förslag och beslut om kommunalrösträtt för invandrare borde kunna ligga till grund för fortsatta övervägandenom invandrares politiska rättigheter och utvidgning av dessa till att ocksåomfatta riksdagsvalen. socialdemokratiska partimotionen framhålls att en grundläggande målsättningför den svenska invandringspolitiken har varit att de utländska medborgare somflyttat till vårt land och varaktigt bosatt sig här så långt 1 1977/78. KU 1977/78:9 2 möjligtskall ha samma rättigheter och skyldigheter som svenska medborgare. a. harinvandrarna i allt väsentligt samma intresse som övriga grupper i samhället avatt delta i den demokratiska beslutsprocessen och därmed påverka den fortsattasamhällsutvecklingen. Enligtmotionen är det angeläget att de studier som görs i olika sammanhang avinvandrarnas deltagande i det politiska livet och kommunalvalsammanförs och kompletteras. Detta arbete bör uppdras åt en offentlig utredningmed parlamentarisk sammansättning. Utredningen bör ges i uppgift att undersökai vilken utsträckning invandrarna deltagit i valet och vilka ytteriigareåtgärder t. ex. rörande information från samhällets sida som bör vidtas för attunderiätta för invandrarna att utnyttja sin rösträtt. En viktig uppgift förutredningen skall också vara att närmare studera frågan om rösträtten kanutvidgas ytteriigare och också omfatta riksdagsvalet. Enligt regeringsformen är svenskt medborgarskap ettav rösträttsvillkoren vid val till . Också för valbarhet tillriksdagen krävs svenskt medborgarskap (3 kap. 2 och 10 S!? Föratt utlänning skall kunna upptas till svensk medborgare (naturalisa-tion) krävsbl. a. att sökanden har hemvist här i landet. I fråga om dansk,finländsk, isländsk och norsk medborgare är dock kvalifikationstiden förerhållande av svenskt medborgarskap . I vissa fall får naturalisationbeviljas även om t. ex. hemvistvillkoret inte är uppfyllt (6 !i lagen(1950:382) om svenskt medborgarskap). Naturalisationsreglerna ändrades senastår 1976 (prop. 1975/76:136, InU 44). Genombeslut av (prop. 1975/76:23, KU 25) erhöll utlänningarbosatta i rösträtt vid val av kommunfullmäktige, landsting ochkyrkofullmäktige. Som särskild förutsättning för rösträtten skulle gälla attden utländske medborgaren har varit kyrkobokförd i den detre åren närmast före valåret. Beslutet innebar också att utlänningar, somuppfyllde rösträttsvillkoren, blev valbara till kommunala förtroendeuppdrag.Här återgivna bestämmelser finns i 2 kap, 3 och 4 ifij kommunallagen (1977:179)och i 9 och 10 SS lagen (1961:436) om församlingsstyrelse. Denya reglerna tillämpades vid val tillkommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige. Vissaundersökningar av det första "invandrarvalet" Flera undersökningar har företagits av frågor somhar samband med invandrarnas deltagande val. Den mest omfattandeundersökningen har redovisats i en rapport från ExpertgruppenJÖrinvandringsforskning (rapport 3, ), Rapporten har utarbetats avdocent vid universitets statsvetenskapliga institutioninom KU 1977/78:9 3 ramenför forskningsprojektet av invandrare. Projektet stödsmed medel från Stiftelsen , Till denvalbeteendeundersökning, som ingår i rapporten, har arbetsmarknadsdepartementetanslagit medel, I rapporten redovisas undersökningar av bl, a, bakgrunden tillreformen, informationen till invandrarväljarna, valdeltagandet ochvalresultatet. Undersökningen av hur invandrarna röstat grundar sig påintervjuer i inom fyra invandrargrupper, nämligen utländskamedborgare födda i , , och , En svenskjämförelsegrupp har också ingått i undersökningen, I rapporten, som betecknassom preliminär, framhålls, att utvärderingen av materialet skall fortsätta. Informationentill invandrarväljarna och andra förberedande åtgärder inför valet behandlasingående i rapporten -en slutrapport, som utarbetats av BoSvedin vid statens invandrarverk. I förordet till rapporten framhållerinvandrarverkets generaldirektör att syftet inte bara är "attmedverka till historieskrivningen utan också att redovisa erfarenheter värdaatt beaktas års val". Attfastställa om olika myndigheter och organisationer lyckats nå invandrarna medinformation i samband med valet är syftet med en undersökning som företagits (rapport nr 8, ), Undersökningenvill också mer allmänt belysa några invandrargruppers informationssituation.Undersökningen bygger på besöksintervjuer med röstberättigade invandrare frånFinland, och . a, olika invandrargrupper ges en detaljerad belysning i en undersökningsom utförts av (Statistiska meddelanden Be 1977:5). Iundersökningen har uppgiften om valdeltagande inhämtats via länsstyrelserna förca 24 000 röstberättigade utländska medborgare. Antaletnominerade resp, valda ledamöter och suppleanter med invandrarbakgrund vid1976 års val har på uppdrag av statens invandrarverk undersökts av DavidSchwarz vid universitets sociologiska institution. Uppgifterna harinsamlats via partiorganisationerna. Följande uppgifter är, utom vad beträffar denordiska länderna och , hämtade från rösträttsutredningensbetänkande (SOU 1975:15) och propositionen om rösträtt för invandrare(prop, 1975/76:23), Rösträtttill val på riksnivå är med några undantag förbehållen medborgarna i resp,land. Undantagen gäller vissa länder inom brittiska samväldet, IStorbritannien gäller f n, att där bosatta medborgare i samväldesland irösträttshänseende räknas som brittiska undersåtar och följaktligen har rättatt rösta vid både kommunala val och parlamentsval, förutsatt att de haruppnått den allmänna rösträttsåldern . De är också valbara vid sådana val 1* 1977/7S. KU 1977/78:9 4 underförutsättning att de har uppnått den allmänna valbarhetsåldern , IAustralien gäller att medborgare i annat samväldesland som har bott iAustralien mera än och uppnått den allmänna rösträttsåldern 18 århar rösträtt och valbarhet i allmänna val på alla nivåer, ICanada hade alla brittiska undersåtar tidigare rösträtt på samma villkor somlandets egna medborgare. Den rätten avskaffades , Som enövergångsanordning fick de som bodde i behålla sin rösträtt tillår 1973, PåNya s\opades medborgarskapskravet , För rösträtt krävs numeraendast att vederbörande har sin aktuella hemvist på och tidigarevarit bosatt där . Rösträttför invandrare vid kommunala val föreligger dessutom på , i denaustraliensiska delstaten och i kantonen i , Efterrekommendation från 1973 och därpå följande utredning inom ennordisk arbetsgrupp hemställde presidium attNordiska ministerrådet möjligt och senast med verkan till kommunalvaleni och , i och och i år 1979skulle söka genomföra den ordningen att medborgare i nordiskt land som under enminsta period som inte får överskrida har haft fast bostad i annatnordiskt land får rösträtt och blir valbar i såväl primärkommunala somsekundärkommunala val i det landet. Utomi , där rösträtten alltså inte begränsades till nordiska invandrare, harkommunal rösträtt för medborgare från andra nordiska länder införts i (utom ) och tillämpats vid kommunalval, I kommer enproposition i detta ämne att behandlas av , INorge förbereds en lagändring till kommunalvalet , Fråganom rösträtt för invandrare I de likalydande motionerna 1:94 av m,fl, (s)och 11:139 av m, fl, (s) vid riksdag hemställdesatt grundlagberedningen skulle få i uppdrag att överväga och utreda frågan omrätt för i bosatta utländska medborgare att i första hand deltaga ilandstings- och kommunalval, i andra hand även i riksdagsval. Motionärernaframhöll bl, a, att det sannolikt skulle vara lättare att vinna anslutning tilltanken på enbart rösträtt. Till förmån för en begränsning avrösträtten till kommunalval talade också att man därigenom kunde vinna vissaerfarenheter, innan man eventuellt bestämmer sig för att utsträcka rösträttenäven till riksdagsval. KU 1977/78:9 5 (KU 1968:10) fann attmotionärerna anfört flera beaktansvärda synpunkter. Enligt utskottet bordefrågan kunna upptas till överväganden inom grundlagberedningen. Dessaöverväganden borde emellertid vara helt förutsättningslösa; utskottet var inteberett att då inta någon ståndpunkt i sakfrågan. Beredningens prövning avfrågan borde begränsas till att gälla kommunalval. Utskottet hemställde attriksdagen skulle anhålla hos Kungl, Maj:t att motionerna överiämnades tillgrundlagberedningen. följde utskottets hemställan, Imotionen 1971:227 av m, fl, (c) hemställdes om utredning av frågan omutökade politiska rättigheter, i första hand rösträtt, för invandrare.Utskottet framhöll i sitt av godkända betänkande (KU 1971:47) attgrundlagberedningen, som bl, a, hade att behandla frågan om rösträttför invandrare, enligt vad utskottet inhämtat avsåg att i stället rekommenderaatt väntetiden för erhållande av svenskt medborgarskap förkortades. Utskottetbiträdde denna ståndpunkt och underströk önskvärdheten av att åtgärderövervägdes för en väsentlig förkortning av den erforderliga väntetiden förinvandrare, som genom naturalisation önskade bli svenska medborgare. Med hänsyntill de förslag som kunde väntas från grundlagberedningen under första delen av1972 ansåg utskottet att något riksdagsinitiativ inte var erforderiigt. Somredan framgått avvisade grundlagberedningen i sitt avlämnadebetänkande (SOU 1972:15) förslaget om rösträtt för icke svenskamedborgare. Om rösträtten ansågs vara väsentlig för invandrarnas anpassning iSverige, borde man enligt beredningen i stället bereda dem möjligheter atttidigare än som då var fallet få fullständiga politiska rättigheter. Dettakunde uppnås genom att tiden för erhållande av svenskt medborgarskapförkortades. Igrundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 164) uttalade departementschefen attde närmare villkoren för rösträtt inte borde tas in i grundlag ulansom anges enbart i kommunallagarna, och alt det därför inte fannsnågon anledning att i sammanhanget ta ställning till frågan om kommunalrösträtt för utländska medborgare. Underden allmänna motionstiden vid riksdag hade väckts fyra motioneromkommunal rösträtt för invandrare, vilka behandlades i samband medgrundlagspropositionen. I motionen 1973:113 av i m. fl. (s)hemställdes om en förutsättningslös utredning av frågan om rösträttför invandrare i . Partimotionen 1973:117 (vpk) innehöll krav på attriksdagen uttalade sig för att invandrare skulle erhålla rösträttefter vistelse i . I partimotionen 1973:541 (c) yrkades attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle begära förslag om en vidgning av rösträttenvid kommunala val i enlighet med vad som anförts i motionen. I motionenanfördes under rubriken och rösträtt följande: Att endast svenska medborgare får delta i val tillriksdagen torde vara väl motiverat. Del kan också vara motiverat attinvandrarna genom en tids KU 1977/78:9 6 vistelsei landet haft möjlighet att sätta sig in i vårt samhällsskick och politiskasystem innan de blir svenska medborgare. Kvalifikationstiden för svensktmedborgarskap bör dock sänkas till för nordiska och förutomnordiska invandrare. En samordning med övriga nordiska länder böreftersträvas. Mångainvandrare söker aldrig svenskt medborgarskap eller väntar mycket länge innande bestämmer sig för att bli svenska medborgare. De bör dock oavsettmedborgarskap ges möjligheter att delta i kommunala val efter sammakvalifikationstid som gäller för att fö medborgarskap. Även här borensamordning med övriga nordiska länder eftersträvas, I motionen 1973:980av m, fl, (fp)hemställdes att hos Kungl, Maj:t begärde att förslag skulleframläggas om rösträtt och valbarhet för invandrare. Enligt motionenborde invandrarverket fö i uppdrag att överväga frågan om vistelsetidens längd. (KU 1973:26 s, 25) förordade att frågan förutsättningslöst prövades i särskildordning. Det fick ankomma på Kungl, Maj:t att besluta om formerna för detta, Isamband med det kompletterande utredningsarbetet borde beaktas ocksåresultatet av de pågående övervägandena inom i frågan, -följde utskottet, 1juni 1974 tillkallade kommunministern enligt Kungl, Maj:ts bemyndigande niosakkunniga med uppdrag att utreda frågan om rösträtt och valbarhet förinvandrare (rösträtisutredningen). Enligt direktiven borde utredningen arbetaskyndsamt och sträva efter att redovisa resultatet av sina överväganden vidsådan tidpunkt att frågan kunde underställas . Utredningenavlämnade sitt betänkande rösträtt för invandrare (SOU1975:15). I utredningens överväganden berördes ej frågan om rösträtt vidriksdagsval för invandrare. 1partimotionerna 1974:141 (c)och 1974:351 (vpk)samt i motionen 1974:931 av herrStrömberg m, fl, (fp) aktualiserades på nytt frågan om rösträtt förinvandrare. (KU 1974:31) hänvisade bl. a, till denpågående rösträttsutredningen och föreslog att motionerna skulle besvaras medvad utskottet anfört, vilket också blev beslut. Ett särskiltyttrande (1 vpk) avgavs. Fråganom rösträtt för invandrare i riksdagsval behandlades vid en frågedebatt iriksdagen (RD 1974:143 s, 212 ff). i (vpk)hade frågat arbetsmarknadsministern om han var beredd att ge utredningen omkommunal rösträtt och valbarhet för invandrare tilläggsdirektiv att utredafrågan om invandrarnas rösträtt till att gälla även riksdagsval. Frågan hadeöverlämnats till kommunministern för besvarande. Kommunministern framhöll bl.a, i sitt svar att frågan om rösträtt för invandrare vid riksdagsval inrymdeflera svårigheter av principiell natur. Redan med hänsyn till arten ochomfattningen av rösträttsutredningens uppdrag och angelägenheten av att dentidsplan som gällde för utredningsarbetet hölls var han inte beredd attföreslå att utredningen gavs tilläggsdirektiv av denna innebörd. KU1977/78:9 7 Efter remissbehandling avrösträttsutredningens betänkande framlades proposition om kommunalrösträtt för invandrare (prop, 1975/ 76:23), Propositionen, som i alltväsentligt anslöt sig till förslagen i betänkandet, godkändes av (KU1975/76:25), I en följdmotion till propositionen från vänsterpartietkommunisterna (1975/76:133) yrkades bl, a, att hos regeringen skullehemställa att frågan om rösträtt för invandrare vid val till riksdagenskyndsamt skulle utredas. Utskottet ansåg att förutsättningar saknades för attdå överväga rösträtt för utländska medborgare också vid val till , reservation (I vpk) föreslogs att skulle bifalla motionsyrkandet.Riksdagen avslog reservationen. Frågan om kvalifikationstiden för svenskt tnedborgarskap Enligt tidigare gällande regler varkvalifikationstiden för erhållande av svenskt medborgarskap hemvist iSverige, För sökande med medborgarskap i annat nordiskt land nedsattesregelmässigt kravet på viss tids vistelse i till . väcktes motioner med förslag omavkortning av kvalifikationstiden. Den huvudsakliga motiveringen för förslagenvar att invandrarna borde fö möjlighet att utöva politiska rättigheter, såsomrösträtt, efter en kortare tids vistelse i än som då var fallet. Enligten partimotion (fp)till riksdag(1971:158)borde utlänning som vistats ilandet - vad gäller nordisk invandrare - kunna erhållasvenskt medborgarskap, Inrikesutskottei (InU 1971:26) erinrade om pågåendearbete inom grundlagberedningen och invandrarutredningen. Enligt utskottettalade många skäl fören sänkning av kvalifikationstiden. Utskottetvaremellertid då inte berett att ta ställning till frågan. En reservation (2fpjtill förmån för motionsyrkandet avslogs av , Samma krav på sänkta kvalifikationstider för förvärv avsvenskt medborgarskap återkom i partimotion från vid (1972:595) och i motion av m, fl, (fp) vid (1973:1545), Vid sin behandling av motion vidhöllinrikesutskottet (InU 1972:1 l)sin principiella inställning från föregående åroch förklarade, under hänvisning till grundlagberedningens då avgivnabetänkande,att tiden ännu inte var inne för att ta ställning tillvilka tidsgränser som skulle gälla vid förvärv av svensktmedborgarskap. Reservation (2 fpjavgavs. Vid riksdag hänvisade inrikesutskottet i sitt avriksdagen godkända betänkande (InU 1973:10) till att konstitutionsutskottetskulle behandla motioner om rösträtt för invandrare. Enligt utskottetborde frågan om lättnader i tidskravet för erhållande av svenskt medborgarskapinte prövas självständigt i förhållande till förslag om förändringar iutlänningars möjligheter att utöva politiska rättigheter. Ett särskilt yttrande(2 fp) avgavs. KU 1977/78:9 8 I motionen 1975:1962 av m, fl, (fp),som väcktes med anledning av proposition 1975:26 om riktlinjer för invandrar-och minoritetspolitiken m. m., yrkades att skulle begära förslag omkortare kvalifikationstider. (InU 1975:6) hänvisade bl. a.till propositionens uppgift om pågående beredning av ändringar imedborgarskapslagstiftningen inom och ansåg inteatt något initiativ från sida var erforderiigt. Pågrundval av förslag i invandrarutredningens slutbetänkande (SOU 1974:69) och ien inom utarbetad promemoria (Ds A 1975:14)föreslogs i proposition (prop. 1975/76:136) en sänkning av kravet påviss tids hemvist i vid naturalisation. Naturalisation skulle kunnabeviljas annan än nordbo . Medborgare i nordiskt land skulle kunnanaturaliseras hemvist i . Utskottet (InU 1975/76:44)tillstyrkte förslaget och förklarade att ett önskemål i den väckta partimotionen från (1975/76:2130) om sänkningav kvalifikationstiden till för utomnordiska medborgare och till två årför nordbor i allt väsentligt blivit tillgodosett. Rösträtt vid riksdagsval tillkommer enligtregeringsformen svenska medborgare. Vid val till kommunfullmäktige, landstingoch kyrkofullmäktige har också invandrare utan svensktmedborgarskap rösträtt under förutsättning att invandraren varit bosatt iSverige före valåret. De nya reglerna förkommunal rösträtt tillämpades vid kommunalval. Ipartimotionerna 1975/76:256 (vpk), 1976/77:47 (vpk) och 1976/77:586 (s) begärsatt frågan om rösträtt för invandrare även i riksdagsval utreds. I motionen 586föreslås att denna utredning också skall få i uppgift att studera invandrarnasdeltagande kommunalval. Iså gott som alla länder är medborgarskap en grundläggande förutsättning förrösträtt vid val på den nationella nivån. Detta samband har motiverats med attrösträtt inte bör tillkomma den som inte känner sådan samhörighet med landetatt han vill förvärva medborgarskap. Man har också menat att ett brytande avsambandet mellan rösträtt och medborgarskap skulle leda till att innehållet imedborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad. Närden kommunala rösträtten för invandrare infördes genom beslut av en enigriksdag förekom liknande argument i diskussionen, men betydelsen av att geinvandrarna lokalt politiskt inflytande ansågs väga tyngre. När det gällerriksdagsvalen är emellertid enligt utskottet sambandet mellan medborgarskapoch rösträtt av grundläggande betydelse. Inte minst rösträttsfrågansinternationella betydelse leder till denna slutsats. Utskottet kan därför intetillstyrka motionernas krav på utredning av frågan om rösträtt till riksdagenför invandrare utan svenskt medborgarskap. KU 1977/78:9 9 Utskottet vill i sammanhanget erinra om att reglernaför erhållande av svenskt medborgarskap reformerades så sent som 1976.Kvalifikationstiden för medborgarskapsförvärv avkortades då från tre till tvåår för medborgare från de nordiska länderna och från sju till för andrautländska medborgare. Härigenom fick invandrare möjlighet att snabbare än föruterhålla de politiska rättigheter som är förenade med medborgarskapet, bl. a.rösträtt vid val till . Enligt utskottet är det bl. a. genom sådanareformer som invandrarnas politiska rättigheter bör förbättras. Denutredning som föreslås i motionen 586 skulle också få i uppgift att sammanfattaoch komplettera pågående undersökningar om invandrarnas deltagande i 1976 årskommunalval och undersöka behovet av eventuellt ytterligare åtgärder rörande t.ex. information från samhällets sida. En sådan utredning utan sammankopplingmed frågan om rösträtt till för utländska medborgare skulle enligtutskottets mening i och för sig ha visst intresse. Utskottet vill erinra om attett forskningsprojekt om invandrarnas deltagande kommunalval redangenomförs med stöd av bl. a. jubileumsfond. Något initiativ frånriksdagens sida kan därför f. n. inte anses behövligt. Påangivna skäl avstyrker utskottet motionskraven om utredning av frågan omrösträtt vid riksdagsval för invandrare m. m. 1. avslår motionen 1975/76:256, 2. avslår motionen 1976/77:47, 3. avslår motionen 1976/77:586. Närvarande:Kari (), (), (), * (c),(), (), (), (),(), (), (), Wivi-AnneCederqvist (s), (), () och (). *Ej närvarande vid justeringen. avHolger , , , , , och (alla s), vilka ansett attutskottels yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: KU 1977/78:9 10 medborgare.Vid val till kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäktige har sedan 1975också invandrare rösträtt under förutsättning att invandraren varit bosatt iSverige före valet. De nya reglerna omkommunal rösträtt för invandrare tillämpades vid 1976 årskommunalval. Ipartimotionen 1976/77:586(s) föreslås att en parlamentariskt sammansattkommitté för i uppdrag att studera invandrarnas deltagande i 1976 årskommunalval samt utreda frågan om rösträtt vid riksdagsval för invandrare utansvenskt medborgarskap och andra åtgärder för att underlätta deras deltagande ide politiska beslutsprocesserna. I partimotionen 1976/77:47 (vpk) begärsutredning i syfte alt positivt pröva frågan om rösträtt för invandrare iriksdagsval, I princip samma krav framförs i den från föregående riksmöteuppskjutna partimotionen 1975/76:256 (vpk). Somframhålls i motionen 1976/77:586 haren grundläggande målsättning för densvenska invandrarpolitiken varit att de utländska medborgare som flyttat tillvårt land och varaktigt bosätter sig här så långt möjligt skall ha sammarättigheter och skyldigheter som svenska medborgare. Utvecklingen har ocksågått mot allt större likställighet mellan invandrare och svenska medborgare.Ett väsentligt steg i utvecklingen mot fullständiga demokratiska rättighetertogs genom riksdagsbeslutet att införa rösträtt för invandrare. Erfarenheternafrån val är av stor betydelse vid bedömningen av vilka ytterligareåtgärder som krävs för att ge invandrarna större inflytande i den politiskabeslutsprocessen. Olika berörda myndigheter har undersökt bl, a, informationentill invandrarna års val och deltagandel i valet. Inom ramen för ettstatsvetenskapligt forskningsprojekt om invandrarnas deltagande idet politiskalivet haren särskild undersökning gjorts av val.