bet · G101TU27 · 1977-12-31 00:00:00 — Motionärerna berör i sammanhanget också kontrollen och tillsynen av efterlevnaden av bestammelsema om arbetstid och vilotid och anser det angeläget att de förslag i dessa frågor som lades fram av bilarbetstidsutredningen blir föremål för snar behandling. Motionärernas yrkande att de anställdasorganisationer skall höras i samband med den personliga lämplighetsprövningenhänger närmast samman med remissförfarandets utformning. Förslageni propositionen innebär ett mindre omständligt remissförfarande som enligtutskottets mening bör förenkla hanteringen av yrkes-trafikärendena i väsentligmån. Utskottet erinrar om att tillständsmyn-digheterna redan inom ramen förnuvarande lagstiftning är oförhindrade att höra även andra myndigheter ochorganisationer än de som räknas upp i YTF. Utskottet erinrar omi att så kommeratt våra fallet även fortsättningsvis, eftersom samma möjlighet kommer attfinnas om förslagen i propositionen genomförs. Utskottet anser i likhet med föredraganden attett kraftfullt agerande från länsstyrelsernas sida är en väsentlig faktor närdet gäller tillsynen av den yrkesmässiga trafiken. Det är emellertid ocksåviktigt att man strävar efter att underlätta tillsyns- och övervakningsverksamheten.Utskottet anser att de förslag som läggs fram i propositionen beträffande varnings-och återkallelseinstituten utgör ett led i en sådan strävan.Tillståndsmyndigheternas; arbete med yrkestrafiken torde också komma attunderlättas i betydande ihån om ett centralt yrkestrafikregister inrättas. Isamband med uppläggningen av ett sådant register kan förutsättas att dencentrala registerförande myndigheten utarbetar förbättrade och mera effektivabevakningsrutiner. Detta torde enligt utskottet underlätta uppföljningen avtillståndshavamas verksamhet och effektivisera länsstyrelsernas och polisensövervakningsfunktioner. Vadsärskilt beträffar olaga yrkesmässig busstrafik anser utskottet att den översynav systemet med beteckningsmärken på bussar i yrkesmässig trafik som pågårinom regeringens kansli tillsammans med de åtgärder som föreslås börbidra till en minskning av den olagliga trafiken. Vadgäller frågan om påföljderna har utskottet erfarit att man inom ramen för detfortsatta reformarbetet med yrkestrafiklagstiftningen, som pågår inomkommunikationsdepartementet, avser att företa en översyn också avpåföljdssystemet. Motbakgmnd av vad som har anförts anser utskottet att förslagen i nu behandladedelar liksom vad som har anförts om det fortsatta arbetet medyrkestrafiklagstiftningen ligger väl i linje med vad som har framförts imotionema 1977/78: 780 och 1977/78:1916. Med beaktande härav finner utskottetnågon åtgärd i ämnet från sida med anledning av motionema ej varapåkallad. Utskottetvill emellertid på sätt söm har skett i motionen 1977/78: 1916 isammanhanget betona vikten av att beredningen inom regeringens kansli avbilarbetstidsutredningens betänkande (SOU 1977:2) Bilarbetstid bedrivs på ettsådant sätt att ställning sä snart som möjligt kan tas till den fortsattabehandlingen av utredningsförslagen. Vad föredraganden i övrigt här anfört rörande denyrkesmässiga lastbilstrafiken föranleder ej någon erinran eller särskiltuttalande från utskottets sida. Med hänsyn härtill avstyrker utskottetmotionen /78: 1918 (punkten 1), vari här yrkats avslag på propositionen idessa delar. Under förevarande avsnitt tar föredraganden uppvissa frågor rörande ändringar i YTF som anges angelägna att genomföra i syfteatt revidera och modemisera lagstiftningen. a. föreslås ipropositionen ändringar av vissa bestämmelser i syfte /78: 27 33 attunderlätta tillämpningen av lagstiftningen. Vidare föreslås att vissabestämmelser mönstras ut ur YTF, eftersom bestämmelserna inte längre har någonpraktisk betydelse. Ipropositionen behandlas också frågan om undantag frän YTF för vissa slag avtransporter. Regeringensförslag i dessa delar föranleder inte någon erinran eller särskilt uttalandefrån utskottets sida. I den under allmänna motionstiden väckta motionen1977/78:1239 yrkas att hos regeringen begär förslag till ändringar iYTF så att tillstånd till beställningstrafik blir tillräckligt för turisttrafikresor. Enligt motionärerna har tillståndskravet för rena turistresor skapatonödig byråkrati och betydande krångel för många bussinnehavare. Enligt motionärernafinns det inte något skäl att upprätthålla kraven på särskilda tillstånd förturistresor. Bakgrunden till motionärernas yrkande synes vara denya definitioner av busstrafikbegreppen i YTF som infördes genom riksdagensbeslut (prop. 1976/77: 70, /77: 21, rskr 1976/77: 233). Genom deändringar i YTF som föranleddes av beslut infördes i lagstiftningenett nytt busstrafikbegirepp, turisttrafik, vid sidan av begreppenbeställningstrafik och linjetrafik. Med turisttrafik avses sådan yrkesmässigbusstrafik för befordran av passagerare eller gods som inte ärbeställningstrafik, om transporten ingår som ett led i ett sammanhängande arrangemang,där huvudsyftet ligger på annat än själva transporten. Ändringarna trädde ikraft . De övergångsbestämmelser som utfärdades avregeringen i anslutning till ikraftträdandet innebar att innehavare avtillstånd till beställningstrafik ägde rätt att till utgången av mars 1978utföra turisttrafik med stöd av beställningstrafiktillstånd, underförutsättning att ansökan om turisttrafiktillstånd getts in till länsstyrelsendessförinnan. Utskottet anser att de nya definitionerna utgör ettvärdefullt led i strävandena att åstadkomma klarare avgränsningar i fråga omde olika typerna av yrkesmässig busstrafik som förekommer. De tidigare begreppenskapade ofta problem från såväl tillämpnings- som övervakningssynpunkt. Enligtvad utskottet har erfarit pågår f. n. behandlingen av huvuddelen avansökningarna om turisttrafiktillstånd hos länsstyrelserna. Med hänsyn härtilloch till att de nya bestämmelserna har trätt i kraft är det enligtutskottet för tidigt att göra någon närmare bedömning av hur bestämmelserna hartillämpats i tillständssammanhang. Utskottet vill emellertid starkt understrykaatt det är väsentligt att tillståndsgivningen får ett sådant innehåll att deninte skapar en onödig byråkrati och försvårar för trafikutövare eller olikakategorier av resande att genomföra resor av olika slag. Utskottet vill idetta sammanhang klargöra att /78: 27 34 denya bestämmelserna inte innebär att särskilt tillstånd till turisttrafik krävsför enskilda resor av mera tillfällig art, t. ex. resor till idrottsevenemangav olika slag. Utskottetanser att regeringen med uppmärksamhet bör följa utvecklingen av den nyalagstiftningen och, om omständigheterna föranleder därtill, till avgede förslag till ändringar som behövs. Med beaktande av vad nu har anförtsanser utskottet någon åtgärd i ämnet frän sida med anledning avmotionen f. n. ej vara påkallad. Ut/iyrningav motorfordon Under förevarande avsnitt behandlas frågor som rörsåväl långtidsuthyrning, s. k. leasing, som korttidsuthyrning av motorfordon. Närdet gäller långtidsuthyrning biträder föredraganden leasingutredningensuppfattning att nuvarande bestämmelser om uthyrning av bil inte passar vidleasing. Enligt föredraganden är leasingsituationen snarare lik den somföreligger vid ett avbetalningsköp. I propositionen förordas därför att manbör jämställa hyresmannen i leäsingförhällanden med den som innehar fordonet pågrund av avbetalningsköp när det gäller ansvaret för fordonsinnehavet i olikaavseenden. Förslaget i dessa delar innebär att ansvaret för försäkringspliktensoch skattskyldighetens fullgörande liksom ansvaret för fordonets användning ochskick flyttas över från uthyraren till hyresmannen. Närdet gäller långtidsuthyrningens avgränsning mot korttidsuthyrning anserföredraganden att med långtidsuthyrning skall avses sådananyttjanderättsupplåtelser som har ingåtts för viss bestämd tid om . Vidareförordas att tillståndsgivningen och den nuvarande skyldigheten att tillyrkestrafikregistret anmäla och där anteckna fordon som längtidsuthyrs slopas. Förslagläggs också fram om slopande av det krav på tätarekontroll-besiktningsskyldighet som f. n. gäller också långtidsuthyrda fordon. Ifråga om korttidsuthyrning föreslås i konsekvens med förslaget angående denyrkesmässiga lastbilstrafiken att behovsprövningen slopas såvitt avseruthyrning av lastbilar. Iförenklande syfte föreslås att anmälnings- och anteckningsskyldigheten när detgäller sådana kategorier uthyrningsfordon som inte är underkastadebehovsprövning upphävs. Föredragandenanser vidare att de särskilda kraven pä förare av vissa inhyrda fordon, den s.k. 21-årsregeln, kan upphävas liksom bestämmelsen i YTF om förbud att anlitayrkesförare till uthyrningsbil. Slutligenbehandlar föredraganden frågorna om långtidsuthyrningen i ett eventuelltutbyggt system med kreditrestriktioner och släpfordonens behandling iuthyrningssystemet. /78: 27 35 I motionen 1977/78:1917 yrkas avslag påpropositionen, såvitt avser förslaget att skattskyldigheten ochförsäkringsplikten skall åvila hyresmannen. Vidare yrkas i motionen attriksdagen måtte förorda att uppgifter som dels utvisar att ett motorfordonutgör leasingfordon, dels anger ägarens adress införs i bilregistret. Imotionen pekas bl. a. på att vid inträffade skadefall förhandlingar skullekomma att föras direkt-mellan försäkringsbolag och hyresman angåendeskadereglering m. m. Enligt motionären skulle en sådan ordning medföra risk föratt hyresmannen inte tillräckligt vinnlägger sig om att tillvarata uthyrarensintressen beträffande skadereglering och reparation av det förhyrda fordonet. Utskottetdelar föredragandens uppfattning att leasingsituationen närmast är attjämställa med den sorn föreligger vid ett avbetalningsköp. I båda fallen harinnehavaren en sådan rätt till fordonet att ägaren, dvs. i fråga om leasing densom hyr ut fordonet, i praktiken varken rättsligt eller faktiskt kan råda överfordonet än mindre kontrollera hur det används. Utskottet anser därför ilikhet med föredraganden att hyresmannen i leasingförhållanden börjämställas med den som innehar fordonet på grund av avbetalningsköp när detgäller ansvaret för fordonsinnehavet i olika avseenden. Närdet gäller frågan om överflyttande av ansvaret för försäkringspliktensfullgörande anser utskottet att flera fördelar är förknippade med en ordningsom den som har föreslagits i propositionen. En är att premiesättningen kandifferentieras efter ortsomräde, körsträcka, bonus, nykterhetsrabatt m. m. päsamma sätt som f." n. gäller i fråga om andra än långtidsuthyrda fordon.Enligt utskottet innebär den nuvarande premiesättningen orättvisor, vilket harsin grund i att möjligheter f. n. saknas att differentiera premiema ochtillämpa den zonindeluing som förekommer beträffande andra bilförsäkringar.Avsaknaden av bonussystem leder också till att försäkringskostnaderna för densom leasar en bil är högre än för exempelvis en avbetalningsköpare. Vidaretorde utredningen i samband med skadefall kunna underlättas om hyresmannen ärtrafikförsäkringsskyldig och alltså försäkringstagare. Otvivelaktigt förhällerdet sig i de flesta fall så att det vid skadefall är den som hardispositionsrätten till fordonet, dvs. hyresmannen, som närmast känner till deuppgifter som kan ha betydelse i ersättningsfrågan. Enligtvad utskottet har erfarit kan uthyrarens intresse av att den bil han hyr ut omfattasav ett fullgott försäkringsskydd väl tillgodoses även vid ett överflyttande avförsäkringsansvaret. Genom utbyggnad av den s. k. restskuldsförsäkringen kanuthyrningsföretaget jämställas med den som säljer bil t. ex. påavbetalningskontrakt. Restskuldsförsäkringen innebär att säljaren vidskadefall hiills skadeslös även om avbetalningsköparen har haft bilenoförsäkrad eller satt försäkringen ur kraft genom avtalsbrott. Försäkringengäller inte bara vagnskada utan även brand och stöld. /78: 27 36 Ägaren kan givetvis ha intresse exempelvis av hurförsäkringsersättningen betalas ut och reparationerna utförs. Även här kan,enligt vad utskottet har erfarit, ägarens intressen tillgodoses genomförsäkringsbestämmelser på samma sätt som har skett i fråga omavbetalningsköpen. Vidarehar upplysts att de administrativa fördelar som f. n. är förknippade med de s.k. samlingsförsäkringar som tillämpas i fråga om leasingfordon inte behöver gåförlorade vid en överflyttning av försäkringsansvaret frän uthyraren tillhyresmannen. Vadgäller frågan om överflyttning av skatteplikten från uthyraren till hyresmannenfinner utskottet att en sådan överflyttning torde kunna innebära inte minstpraktiska fördelar. Härigenom kan bl. a. skattekvitto och kontrollmärketillställas hyresmannen direkt, vilket bör innebära besparingar genomförenklade rutiner liksom större snabbhet i hanteringen. Motbakgrund av vad nu har anförts anser sig utskottet inte kunna dela dentveksamhet rörande överflyttning av ansvaret i nu angivna hänseenden som harkommit till uttryck i motionen 1977/78: 1917. Enligt utskottet innebärförslaget i propositionen att man uppnår enhetlighet i fråga om ansvaret iolika hänseenden. Denna fördel riskeras gå förlorad om ansvaret på väsentligapunkter skall ligga kvar på uthyraren men i andra avseenden flyttas över pähyresmannen. En sådan uppdelning torde f. ö. vara praktiskt ohanterlig, ochdärmed skulle de rationaliseringsvinster som förslaget innebär inte kunna tastill vara. Utskottet avstyrker i enlighet härmed yrkandet i motionen 1977/78:1917 (punkten 1) om avslag på propositionen, såvitt avser förslaget attskatteplikten och försäkringsplikten skall åvila hyresmannen. När det gäller frågan om leasingfordonensbehandling i registerhänseende delar utskottet den uppfattning som har kommittill uttryck i motionen. Inte minst för att undvika att hyresmannenregistreringstek-niskt får rätt att sälja fordonet anser utskottet det varaväsentligt att markering om leasingförhällandet görs i bilregistret. Iregistret bör således finnas uppgifter som utvisar dels att det är fråga omett leasingfordon, dels vem som är uthyrare. Enligtvad utskottet har erfarit kommer regeringen om förslaget om ansvaretsöverflyttande antas att utfärda föreskrifter om register-innehållet ienlighet med vad har sagts. Genomförandetav förslaget synes således innebära att syftet med motionen 1977/78: 1917(punkten 2) i förevarande del kommer att tillgodoses. Motionen bör därför ejföranleda någon åtgärd från sida. I likhet med föredraganden finner utskottet att detinte är påkallat att kräva tillstånd till långtidsuthyrning av bilar. Detrafiksäkerhetsmäs-siga aspekterna som har varit en huvudsaklig grund förupprätthäl- /78: 27 37 landeav en lämplighetsprövning kommer att kunna tillvaratas genom att hyresmannenhelt övertar ansvaret för fordonets skick och användning. Inte heller finnsdet frän trafikpolitisk eller annan synpunkt någon anledning att bibehållakravet på behovsprövning i fråga om leasing-fordon. Vad propositionen i övrigt innehåller underförevarande avsnitt föranleder ej någon erinran eller särskilt uttalande frånutskottets sida. Förslaget tillstyrks följaktligen av utskottet. Författniiigsmässigreglering m. in. Förslagen i propositionen aktualiserar ändringarfrämst i YTF. I anledning av förslagen rörande uthyrning av motorfordonföresläs vidare ändringar i lagen (1967: 420) om flyttning av fordon i vissafall, lagen (1972: 435) om överiastavgift samt trafikskadelagen (1975: 1410).Vidare aviseras ändringar i vissa icke riksdagsbundna författningar. Ipropositionen framhålls att förslagens genomförande innebär att en vissövergångstid behövs för såväl myndigheter som enskjlda. Därför förordas attregeringen bemyndigas att bestämma om ikraftträdande av lagstiftningen. Vidareanges att regeringen bör ges möjlighet att sätta i kraft ändringarna vid skildatidpunkter. Föredraganden anser att ett visst behov av övergångsföreskrifterkan förutses, vilka regeringen bör bemyndigas att meddela. Enriktpunkt för arbetet pä genomförande av förslagen när det gällerbestämmelserna om behovsprövning, juridisk person m.m. och leasingreglernaanges vara att lagstiftningen skall kunna träda i kraft . Ivissa delar torde enligt föredraganden en längre förberedelsetid krävas. Dettaanges gälla framför allt i fråga om yrkestrafikregistreringen och beteckningsmärkena.I fråga om dessa delar av reformarbetet anges att siktet bör vara inställt päett genomförande till den-1 oktober 1979. I motionen 1977/78: 1875 yrkas att gerregeringen till känna att YTF "bör ersättas av en lag som är skriven päbegriplig svenska". Fråganom en författningsteknisk revision av YTF berörs i propositionen.Föredraganden framhåller att en genomgripande författningsreform har kommitatt framstå som angelägen. En sådan reform bör enligt föredraganden göras isamband med att man tar ett mera samlat grepp över yrkestrafiklagstiftningen ianslutning till pågående trafikpolitiska överväganden. Utskottetdelar motionärernas uppfattning om behovet av att yrkestrafiklagstiftningenblir föremål för en författningsteknisk revision. Det är enligt utskottetsmening väsentligt att rättsreglerna får en sådan språklig utformning att deinte medför svårigheter att tolka och tillämpa för enskilda eller myndigheter.Föredragandens uttalanden i propositionen /78: 27 38 visaratt regeringen har uppmärksamheten riktad på problemet. skottet villemellertid understryka vikten av att en författningsmässig revision avyrkestrafiklagstiftningen möjligt genomförs. Motbakgrund av vad nu har anförts finner utskottet att någon åtgärd i frågan frånriksdagens sida f. n. inte är påkallad. Äveni Övrigt tillstyrks propositionen i förevarande del. 1. att beträffandetransportföretaget verksamhet m. m. avslår motionen 1977/78: 1918,yrkandet 3, 2. att med avslag påpropositionen 1977/78: 137, såvitt nu är i fråga, och motionen 1977/78:'1918,yrkandet 2, samt med anledning av motionen 1977/78: 1915 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört beträffande lastindikatorer pätyngre lastfordon, rh. 3. att beträffande s. k.svartåkning lämnar motionen 1977/78: 780 utan åtgärd, 4. att beträffandelämpUglietsprövning, m. in. med bifall till propositionen 1977/78: 137 lämnarmotionen 1977/78: 1916 utan åtgärd, 5. att med bifall tillpropositionen 1977/78: 137 och med avslag på motionen 1977/78: 1918, yrkandet1, i övrigt antager förslaget till lag om ändring i förordningen (1940: 910)angående yrkesmässig automobiltrafik m. m., 6. att beträffandetillstånd till viss busstrafik avslår motionen 1977/78: 1239, 7. att med bifall tillpropositionen 1977/78: 137 a. antagerförslaget till lag om ändring i lagen (1967: 420) om flyttning av fordon i vissa fall, b. antagerförslaget till lag om ändring i lagen (1972:435) om överlastavgift, 8. att med bifall tillpropositionen 1977/78: 137 och med avslag på motionen 1977/78: ,1917, yrkandet1,. antager förslaget till lag om ändring i trafikskadelagen (1975: 1410), 9. att beträffandeuppgifter till bilregistret avslår motionen 1977/78: 1917, yrkandet 2, 10. att beträffande den språkligautformningen av yrkestrafikförordningen avslår motionen 1977/78: 1875. /78: 27 39 Närvarande:Sven (), (), (), BirgerRosqvist (s), (), (), (), ErikJohansson i (c), (), (),(), (), (), () och ().