bet · G101KU35 · 1977-12-31 00:00:00 — Energiministern säger i sitt svar till mig att han inte har framställtnågra nya krav till i anslutning till atl han diskuterade enkomplettering av ansökan om med generaldirektör . Låt mig dåkonstatera, herr energiminister, att det var en allmän uppfattning i massmediahela den vecka då debatten fördes att energiministern hade fört fram dessa nyakrav till . Ledningen för bekräftade också att så hadeskett. Jag kan citera som säger följande: "JonasNorrbys ställföreträdare. administrative direktör ,bekräftar i samtal med SDS att har kommit med ett nytt krav ochatt risken för en försening och fördyring av ökat," KU 1977/78:35 164 Det var alltså klara uppfattning. Jagvill fråga energiministern hur det kan komma sig att hade denuppfattningen, om inte energiministern hade fört fram dessa krav i sitttelefonsamtal. Jaghåller med om att vi inte vet annat än indirekt vad som sades eller inte sades,men alla indirekta bevis talar för uppfattning. Den tillförordnade generaldirektören har jag aldrigtalat med. Han var uppenbariigen felinformerad. LENNARTPETTERSSON (s): Låt mig för att bringa ytterligare klarhet ställa en fråga. Den gällerden attityd av musslasom herr energiministern harintagit idenna fråga ändasedan han lämnade sill kortfattade pressmeddelande om att han inte hade begåttnågra överträdelser och inte hade kommii med ytterligare krav på ,Jag har fått bekräftat på fiera håll att energiministern vägrade ställa upp iTV när man där begärde att få ökad klarhet beträffande vad som avhandlades vidtelefonsamtalet mellan och energiministern. Är det rikligt att såskedde? Och berodde det i så fall på atl energiministern ansåg att han inteborde kommentera detta ytterligare? Det var endast en reverens för denna kammare och dess ledamöter, eftersomden förre bostadsministern i TV - som han framförde en del andrasynpunkter - anmälde att en fråga skulle komma. LENNARTPETTERSSON (s): Det hade ju i så fall varit lämpligt att man i klarhetens intressefållen diskussion i TV kring den här frågan. Såvitt Jag förstår var man inom TVhelt inställd på atl ha en sådan debatt. På socialdemokratiskt håll var viberedda att ställa upp. Den ende som fattades i det sällskap som skulle bringaklarhet i frågan om vad som sades eller inte sades i samtalet mellanenergiministern och , det var energiministern själv. Överläggningenvar härmed slutad. 3-ansökan är f. n, utsänd på remiss, Isamband därmed har energiministern tillsatt en särskild arbetsgrupp, den s. k.Svahnkommittén, för att närmare analysera säkerhetsfrågorna. ansökte , underhänvisning till 3 S lagen (1977:140) om särskilt tillstånd att tillförakärnreaktor kärnbränsle m. m,, om tillstånd till fortsatt drift av 2efter . Dagen därpå uppdrog regeringen ät statenskärnkraftinspekiion alt bereda ansökan. Kärnkraftinspektionen fick i uppdragatt med eget yttrande överlämna handlingarna i ärendet till regeringen senastden , KU 1977/78:35 165 Regeringen gav tillstånd lill drift den 22 december1977,1 samband därmed lämnade regeringen en kommuniké angåendeupparbetningsavtalet. Anslagtill m. nt. Kärnkraftsstationen i Forsmark planeradesursprungligen för två aggregat om vardera 900 MW. För utbyggnaden har bildatsett särskilt bolag -(). Staten äger genomvattenfallsverket av aktierna i bolaget. svarar enligtett särskilt avtal för byggnadsarbeten m, m. Bolagets byggnadskosinaderfinansieras -förutom med aktiekapitalet - dels med lån som tas upp på denallmänna kapitalmarknaden, dels genom kapiialtillskott från delägarna, Ipropositionen 1975:30 om energihushållning m. m.. föreslog regeringen vissariktlinjer för utbyggnad av kärnkraften som bl. innebar atl förberedelserför uppförande av ytteriigare två aggregat utöver tidigare beslutade 11aggregat skulle vidtas. godtog förslaget och anvisade medel för vissaförberedande åtgärder för utbyggnad av ytterligare två kärnkraftaggregat iForsmark. De två ursprungliga aggregaten var planerade att tas i drift underbudgetåren 1978/79 resp. 1980/81. De två nya aggregaten skulle startas /83 resp. . 1975års energipolitiska beslut innebar att konsortialavtalel mellan intressenternai FKA fick ses över. bemyndigade regeringen atlgodkänna ett nytt avtal som parterna då preliminärt överenskommit om. Undervåren 1976 fick FKA också koncession för det tredje kärnkraftblocket i Forsmarkoch vissa anläggningsarbeten påbörjades . I budgetpropositionen1975/76:100 anvisades 66 milj, kr. till vattenfallsverket för budgetåret1976/77 för utbyggnaden av , Ipropositionen 1976/77:25 med förslag till tilläggsbudget I för budgetåret1976/77 anför föredragande statsrådet att de villkor rörande säkerhetsfrågornaslösning, som enligt den då ännu ej presenterade villkorslagen skulle komma attstipuleras för tillstånd atl ta kärnreaktor i drift, kan komma alt påverkakraftföretagens möjligheter att erhålla tillräckliga krediter. Under den tidsom behövs för kraftföretagens bedömningar av möjligheterna att uppfylla dessavillkor kunde enligt propositionen garantier från statens sida bli nödvändigaföratt krediterna skall . Med hänsyn härtill utvidgades Vattenfallsmöjligheter att ställa borgen för lån lill Forsmarksanläggningen, Enligide principer som tillämpats tidigare hade intressenterna i FKA tecknat borgensåsom för egen skuld för så stor del av lånen som svarar mot derasaktieinnehav, I vissa fall - del gäller lån som bolaget tagit upp utomlands-hade vallenfallsverket ställt säkerhet för hela lånesumman. De övriga delägarnahade därvid ställt garantier för sin andel av säkerheten KU 1977/78:35 166 I propositionen föreslogs att ett sådant förfarande skulletillämpas även för lån som bolaget tar upp på den svenska kapitalmarknaden.Någon uppräkning av borgensramen ansågs emellertid inte krävas på grund avdessa vidgade möjligheter för verket att göra borgensåtaganden. De anslags- ochborgensbelopp som hänförde sig till finansieringen av investeringar påkärnkraftsområdet skulle fortsättningsvis ställas till verkets dispositionförst efter särskild framställning från verket. Genom denna regel fickregeringen möjligheteratt då pröva grunderna för framställningen, eventuelltefter överiäggningar med verket och andra intressenter. godkände (NU1976/77:13) dessa regler. Äveni budgetpropositionen (1976/77:100 bilaga 17 s, 338-339) anvisades medel tillinvesteringar i pågående kärnkraftsbyggen enligt samma princip rörande verketsdisposition av medlen. I samband därmed anförde föredragande statsrådet bl.a.: I vilken utsträckning medel som har anvisats förändamålet också kommer att bli utnyttjade blir således beroende av hurvallenfallsverket bedömer möjligheternaatt uppfylla de tidigare nämndavillkoren iprop, 1976/77:53 för att få ta ytterligare kärnkraftblock i driftoch i sista hand av om regeringen vid en eventuell prövning av tillståndsfråganfinner att de ställda villkoren är uppfyllda. Jag vill vidare framhålla attvallenfallsverkets tilldelning av medel också blir beroende av resultatet av deöverläggningar som regeringen kommer att ta initiativ till med verketoch de epskilda kärnkraftsintressenterna om konsekvenserna av villkoren enligtdet tidigare nämnda förslaget till lag om särskilt tillstånd att tillförakärnreaktor kärnbränsle m. m, (prop, 1976/77:53). Till investeringar i anvisades ipropositionen ytterligare- 163 milj, kr. Förslagen antogs av . Utredningom ändrad planering för kärnkraftblocket 1 kompletteringspropositionen 1976/77:150 bilaga 7anfördes beträffande planeringen av : 1.Kraftstationer m. m. Regeringens arbete är inriktat på atl underhösten 1978 skall föreläggas förslag om den framtida inriktningen avenergipolitiken. I samband härmed kommer bl. a. omfattningen av kärnkraftprogrammetatt fastläggas. Iavvaktan härpå avser jag att föreslå regeringen att statensvattenfallsverk får i uppdrag atl dels ta upp förhandlingar medmedinlres-senlen i - - om ensådan ändring av planeringen för kärnkraflblocket att handlingsfrihetföreligger att avbryta eller fullfölja projektet efter ett energipolitisklbeslut av , dels kartlägga konsekvenserna i olikaavseenden av en sådan ändring i planeringen. Efterutvärdering av resultatet av dessa förhandlingar och det övriga material somvattenfallsverket sålunda kommer att redovisa avser jag att under hösten 1977föreslå regeringen att lägga fram de förslag lill åtgärder som KU 1977/78:35 167 kanbehövas för atl uppnå angivet syfte och för all underiätta en omställning. Fråninvesteringsanslaget Kraftstationer m, m. har för nästa budgetår anvisats 2 265milj. Av detta belopp utgör 163 milj. kr. statens vattenfallsverks andel -74,5 96 - av beräknade delägariån till förfinansieringen av den fortsatta utbyggnaden av (prop. 1976/77:100bil. 17 s. 312, NU 1976/77:24, rskr 1976/ 77:206). Deanslagsmedel som har beräknats i prop, 1976/77:100 för finansieringen avutbyggnaden av kärnkraftblocket bör mot bakgrund av vad jag nu harsagt kunna disponeras även för läckande av kostnader för åtgärder som bl. a,staten kan behöva vidta till följd av den ändrade planeringen för nämnda block. Hur stort det totalabehovet av medel blir under /78 kan bedömas först när resultatetav tidigare nämnda förhandlingar och karlläggning föreligger. dels ger tillkänna vad jag har anfört om planeringen av kärnkraftblocket Forsmark3, dels föreslår att medge att del för /78 under fjortonde huvudtiteln uppförda investeringsanslagel Kraftstationerm. m. intill ett belopp av , får disponeras i enlighet med vadjag har anfört. I sitt yttrande till finansutskottet anförde näringsutskottet idenna del: Dispositionenav anslaget Kraftstationer m. m. I propositionen (bil. 7) lämnar regeringen ettmeddelande lill om planeringen av kärnkraftblockel ,Regeringen föicslår i detta sammanhang att medger att det /78 under fiortonde huvudtiteln uppförda investeringsanslagetKraftstationer m. m. intill ett belopp av 163 milj. kr. fårdisponerasienlighetmed vad föredragande statsrådet har anfört. Statsrådeterinrar om att regeringens arbete är inriktat på att under hösten1978 skall föreläggas förslag om den framtida inriktningen av energipolitiken,varvid bl. a, omfattningen av kärnkraftprogrammet kommer att fastläggas. Iavvaktan härpå avser statsrådet att föreslå regeringen alt statensvattenfallsverk får i uppdrag att dels ta upp förhandlingar medmedintressenten i - - om ensådan ändring av planeringen för kärnkraftblocket atthandlingsfrihet föreligger att avbryta eller fullfölja projektet efter ettenergipolitiskl beslut av , dels kartlägga konsekvensernai olika avseenden av en sådan ändring i planeringen. Pågrundval av resultatet av dessa förhandlingar och övrigt material somvallenfallsverket redovisar avser statsrådet atl föreslåregeringen att lägga fram de förslag till åtgärder som kan behövas för attuppnå det angivna syftet och för att underlätta en omställning. Mot dennabakgrund bör, anför statsrådet, de anslagsmedel som har beräknats i prop.1976/77:100 bil. 17 för finansieringen av utbyggnaden av kärnkraftblocketForsmark 3 kunna disponeras även för täckande av kostnader för åtgärder som bl.a. staten kan behöva vidta till följd av den ändrade planeringen för KU 1977/78:35 168 Hur stort det totala behovet av medel blir under /78 kanbedömas först när resultatet av tidigare nämnda förhandlingar och kartläggningföreligger. Imotionen 1976/77:1659 kritiseras dessa uttalanden och förslag. Deförhandlingarom en ändrad planering av Forsmark 3-proJektet som aviseras ipropositionen torde innebära att aggregatet byggs vidare ilångsammare takt. Osäkerheten och oklarheten i regeringens energipolitik kommeralt medföra en rad negativa konsekvenser, säger motionärerna. De pekar bl. a. påatt en ryckighel i planeringen innebär risker för störningar ienergiförsörjningen. Vidare kommer kostnaderna för de kärnkraftblock som byggsi långsammare takt än planerat alt öka. Det finns risk för att den tekniskakvaliteten hos de aggregat som fördröjs blir lidande. En ryckig planeringskapar också helt oacceptabla problem för sysselsättningen. Motionärerna anseratl ett bifall till regeringens förslag om ändrad disposition av anslaget tillKraftstationer m. m. skulle innebära att frånhänder sig kontrollenöver den forlsalla planeringen av kärnkraftblockel , Om regeringenvill ändra på den planering som är en följd av energipolitiskabeslut bör regeringen underställa konkreta förslag medredovisning av dessas konsekvenser i olika hänseenden. Motionärernahemställer att dels som sin mening skall ge regeringen till känna vadsom anförs i motionen, dels avslå regeringens förslag om ändrad disposition avinvesteringsanslaget Kraftstationer m, m. Ulskollelhar ställt sig bakom regeringens förslag rörande energipolitikenslångsiktiga utformning (NU 1976/77:23,1976/77:24). Det är enligt utskottetsmening viktigt att statsmakterna bibehåller full handlingsfrihet när detgäller om projektet skall avbrytas eller fullföljas efter ettenergipolitiskl beslut av . Det framgår klart avpropositionen att i det förslag som kommer att läggas fram skall fåen redovisning av följderna av en ändrad planering. Utskottet tillstyrkerförslagen i propositionen och avstyrker motionen. Tillyttrandet fanns en avvikande mening: 2.belräffande dispositionen av anslaget Kraftstationer m. m. av herrar ,i , , , herrar , iLund och i (allas) som anser att det stycke på s. 3 i yttrandetsom börjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrkermotionen" bort ha följande lydelse: Desynpunkter på regeringens energipolitik som framförs i motionen innebär aUtidigare kriuk fullföljs (mol. 1976/77:1335, NU 1976/77:23, NU 1976/77:24).Utskottet kan i allt instämma med motionärerna. Regeringensenergipolitik präglas av en oklar och osäker handläggning. Denna innebär riskför ökade kostnader och för att störningar i energiförsörjningen kan uppståoch negativt påverka industrins vilja att investera. Innan ett nyttenergipolitiskl beslut fattas finns det ingen anledning att frångå deriktlinjer för energipolitiken som lade fast , anslöt sig (FiU 1976/77:30) tillnäringsutskottets uppfattning vilken också blev beslut. Isyfte atl bibehålla största möjliga handlingsfrihet vad beträffar utformningenav den framtida energipolitiken, och särskilt användningen av kärnkraft, införell nytt energipolitiskl beslul gav regeringen KU 1977/78:35 169 1977vattenfallsverket i uppdrag att förhandla om och kartlägga konsekvenserna aven ändrad planering av block 3 i Forsmark. Detta uppdrag redovisas ipropositionen 1977/78:116 (s, 23-27), 1propositionen, vilken ännu ej behandlats av , redogör föredragandenför det utrednings- och utvecklingsprogram, projekt ,avseende hantering och förvaring av använt kärnbränsle som vallenfallsverketbedriver i samarbete med och Sydsvenska KraftAB. En delrapport från detta arbete överlämnades till regeringen i samband medatt verket ansökte om tillstånd enligt villkorslagen att lakärnkrafisreaktorn i drift. Detta material remissbehandlas f. n. Ipropositionen föreslås medel för fortsatt utbyggnad av block 3 och 4 i Ringhalsoch av block 1 och 2 i Forsmark. Beträffande anför föredraganden altden forisatta planeringen i avvaktan på nya energipoliliska besluthösten bör bedrivas inom ramen för redan beviljade medel. () ställde en interpellationtill statsministern angående frågan om när besked om framliden för Forsmark 3skulle lämnas, Interpellationen besvarades av energiministern gemensamt med eninterpellation ang. energipoliuken från (-) den 7 november 1977.I sitt svar anförde energiministern: delsom regeringen är medveten om att oljan är en ändlig naturtillgång och att enfrigörelse från oljeberoende så snart siom möjligt är en nödvändighet, delsom regeringen under några omständigheter - och i så fall när - kan övergå tillatt genomföra det energiprogram som riksdagsbeslut innebar, nämligenen planmässig utbyggnad av de 13 beslutade reaktorerna. Interpellationen haröveriämnats till mig för att jag skall besvara den. BirgittaDahl har frågat mig när de besked om framtiden för och' de anställdadär som utlovats i kompletteringspropositionen kommer att lämnas. Jag besvarar bådainterpellationerna i ett sammanhang. PåAlf Lövenborgs första fråga kan jag svara ett obetingat ja. Regeringen ärstarkt medveten om de problem som föreslår närdet gäller försörjningen medolja. Vi har att räkna med att oljan snart - kanske inom några decennier - intekommer att kunna användas som råvara för energiproduktion, Iförsta hand industriländerna måste således bereda sig på en genomgripandeomställning i fråga om försörjningen med energi. Inte minst gäller detta osshär i som är beroende av importerad olja för mer än 70 96 av vårförsörjning. Fråganär då hur energipolitiken skall utformas för att vi skall kunna möta desvårigheter som kan förutses. Jag skall inte gå närmare in på denna fråga KU 1977/78:35 170 nu.Låt mig bara saga att jag för egen del anser att hushållningen är det primära ienergipolitiken och alt de åtgärder som sälls in från statsmakternas sida pådetta område i första hand bör inriktas på att minska förbrukningen av olja. Vadsedan gäller andra fråga -genomförandet av 1975 årskärnkraftsprogram - vill jag hänvisa lill regeringsförklaringen den 8 oktober1976, lagen (1977:140) om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktor kärnbränsle,m, m.-dvs. den s. k. villkorslagen-som antog och till (I 1976:05) direktiv. Regeringensinställning är entydig. En satsning på kärnkraft kan inte ske om inte riskernamed hanteringen av det använda bränslet och del högakliva avfallet kanbemästras på betryggande sätt. Innebörden härav har preciserats ivillkorslagen. Omdet visar sig att de problem och de risker som är förenade med kärnkraften intekan bemästras måste kärnkraften avvecklas. På vilket sätt del skall ske ochvilka åtgärder som behöver sättas in för att bortfallet av kärnkraft skallkunna ersättas hör till de uppgifter som arbetar med ochskall redovisa konkreta förslag om. Redan av direktiven framgår vilkettidsperspektiv som skall vara riktpunkt för kommittén. Dess arbete skall varaslutredovisat . Regeringenär vidare angelägen om att handlingsfriheten på kärnkraftsområdet bibehålls iavvakten energipolitiska beslut. Att binda resurser ikärnkraftsblocket enligt den ursprungliga tidsplanen vore attföregripa dessa beslut. Med hänsyn härtill anmälde jag i åretskompletteringsproposition (prop. 1976/77:150 bil, 7) alt jag avsåg att föreslåregeringen att ge i uppdrag att förhandla medMellansvensk om en sådan ändring av planeringen förkärnkraftsblocket att handlingsfrihet föreligger att avbryta ellerfullfölja projektet efter ett energipolitiskl beslut av hösten 1978.I uppdraget skulle också ingå en kartläggning av konsekvenserna i olikaavseenden av en sådan ändring i planeringen. Jag är därmed inne påBirgitta Dahls fråga. Uppdragetbeträffande Forsmark lämnades till vallenfallsverket i början av juli.Innehållet i och avsikten med uppdraget hade redovisats för deberörda personalorganisationerna i överensstämmelse med bestämmelserna ominformations- och förhandlingsskyldighet i lagen om medbestämmande iarbetslivet. Vattenfallsverkethar numera slutfört sitt uppdrag. Resultatet av kartläggnings- ochförhandlingsarbetet överiämnades lill regeringen . Ärendet beredsnu inom . Regeringensställningstagande bör kunna redovisas . Vissauttalanden rörande framtiden för ASEA-ATOM I detta avsnitt las upp två uttalanden frånregeringsledamöter angående framtiden för ASEA-ATOM som är ett av staten ochASEA samägt företag med uppgift att tillverka utrustning förkärnkraftreaktorer. KU1977/78:35 171 Den 13/10 1977 ställde () följande fråga till statsrådet om statens samarbete medASEA på kärnkraftsområdet: Energiministern har i massmediameddelat att statens avtal med ASEA om samarbete på kärnkraftsområdet sannoliktkommer att sägas upp. Uttalandet har väckt förvåning och oro av fleraanledningar. Varken ASEA-ledningen eller personalorganisationerna harunderrättals. AB ASEA-Alom hade 1 259 anställda. Samtidigtvar värdet av inneliggande order 6 641 milj, kr. Dessa siffror visar attföretagets betydelse för sysselsättningen är väsentlig. De resurser somföretaget förfogar över i form av utrustning och specialutbildad personal kaninte utan stora omställningssvårigheter utnyttjas för annan verksamhet. arbete är ännu inte slutfört, ochriksdagsbeslutet om den framtida energipolitiken kommer inte att fattas förrännästa år. Enligt en talesman för departementet har frågan om en uppsägning avavtalet med inte heller diskuterats inom regeringen. Skall en uppsägning ske behöver den integöras förrän , Motden bakgrund Jag nu tecknat vill Jag till statsrådet ställa följandefråga: Av vilken anledning har energiministern, innan riksdagenbehandlat och fattat beslut om den långsiktiga inriktningen av energipolitiken,meddelat att avtalet med om AB ASEA-Atoms verksamhet sannolikt kommer attsägas upp? Energiministern besvarade frågan ikammaren den 21/10 1977. Energiministerns svar redovisas nedan: har frågatmig om anledningen till att jag innan behandlat och fattat beslut omden långsiktiga inriktningen av energipolitiken meddelat att konsortialavtalelmellan staten och ASEA om Asea-Aloms verksamhet sannolikt kommer att sägas upp. Samarbetet mellan staten och ASEA i AB Asea-Alom grundaspå ett av godkänt konsortialavtal för åren 1969-1979.Samarbetets syfte anges i avtalet vara att bedriva en självständig,konkurrenskraftig och lönsam industriell verksamhet på kärnkraftsområdet. Ar1968 var detta kanske en rimlig målsättning mot bakgrund av de förhoppningarsom då var knutna till kärnenergin som trygg och uthållig energikälla. Genom avtalet skapades förutsättningar för industrielltutnyttjande av de forsknings- och utvecklingsinsatser dittills gjort påkärnenergiområdet. Situationen är inte längre densamma. Marknaden förkärnkraftverk har hårdnat. Utbyggnadsplanerna har successivtskurits ned kraftigt i de fiesta länder. Jag vill påminna om hur , en av demånga organisationer som bevakar utvecklingen, har angivit den beräknade kärnkraftsutbyggnaden.I studien to 1985, utgiven , uppskattadesOECD-ländernas installerade kärnkraft uppgå till 206 000 MW och till513 000 MW år 1990,1 studien var motsvarandeuppskattningar 160 000 resp. 325 000 MW. Detta innebär alltså ett bortfall avca 60 reaktorer fram och av ytterligare ca 130 reaktorer mellanåren 1985 och 1990. KU1977/78:35 172 Vi kan också konstatera attvillkorslagen innebär nya, skärpta krav för idrifttagning av ytteriigare kärnreaktoreri . Givetvis måste detta - vid sidan av den internationellautvecklingen -beaktas när vi söker bedöma Asea-Aloms förutsättningar. I en medveten långsiktig planering för att ta till varaden stora kompetens och de betydande resurser som finns vid Asea-Alom är detnaturiigt att avtalsparterna, staten och ASEA, tar upp en diskussion ombolagets framtid. En prövning av konsortialavtalel är ett naturligt steg i enprocess för förändring och långsiktig överievnad. Uttalande av statsrådet 21/1 1978 Det andra uttalandet, som gavupphov till en omfattande pressdebatt, gjordes lill ochpublicerades där lördagen den 21/1 1978. Utbyggnad av vattenkraft (och Stenkullaforsen) 1 statsverksproposition(l974:lbil. 15 s. 205) togs upp anslag bl, a. lill en igångsättning avprojekteringsarbete rörande utbyggnad av den återstående outbyggda sträckan avAseleälven mellan och . Inom det aktuella området finnstre utbyggnadsbara projekt -Volgsjöfors (), Stenkulla och (staten). hade inget att erinra mot utbyggnaden och anvisade medelför ingångsättning av arbetena under /75 (NU 1974:26).Vattenfallsverket ansökte tillsammans med Graningeverkenhos om tillstånd till de aktuella utbyggnaderna.Vattendomstplen överlämnade ärendet för regeringens prövning. I samband med energipolitiska beslut togs uppfrågan om ett ställningslagande från sida inom den fysiskariksplaneringens ram angående utnyttjandet av vattendragen (prop, 1975:30 bil.2, CU 1975:28). Belräffande formen för medverkan i beslul om hurtillgången på vattenkraft skall utnyttjas godtog propositionensförslag att det skulle ske genom beslut om att vissa älvsträckor undanlogs frånslutlig tillåtlighetsprövning enligt vattenlagens regler.