bet · G101JuU22 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag tilldomstolsväsendet m. m. utom allmänna förvaltningsdomstolarna jämte motioner ANDRAHUVUDTITELN Domstolsväsendet m. m. Domstolsverket.Utskottet tillstyrker regeringens i propositionen 1977/ 78:100 bilaga 5 () under punkten D 1 (s. 90-92) framlagda förslag och hemställer att till för budgetåret1978/79 anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkten D 2 (s. 92-95) föreslagit att dels bemyndiga regeringen att vid hovrätten för inrätta en ordinarie tjänst för hovrättslagman och en ordinarie tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, båda med beteckningen o, dels till Allmänna domstolarna för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1 motionen 1977/78:521 av ()hemställs att hos regeringen begär en utredning, syftande tilleffektivare regler vid inställelse lill rättegång. 1motionen 1977/78:992 av () hemställs alt hos regeringenbegär förslag till alternativ domared. Regeringens förslag under förevarande punkt innebärbl. a. alt det i hovrätten för inrättas en ordinarie tjänst förhovrällslagman och en ordinarie tjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförandepå avdelning. Med utnyttjande av befintliga medel i övrigt kan härigenomylteriigare en ordinarie avdelning inrättas i hovrätten. Regeringens förslagtill medelsanvisning innebär en uppräkning av anslaget till de allmännadomstolarna med 81,6 milj. kr. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag. Imotionen 521 begärs tillsättande av en utredning för att skapa effektivareregler vid inställelse till rättegång. Motionären anför bl. a. alt parter som 1 1977/78. JuU 1977/78:22 2 kallatstill tingsrätt ofta uteblir från förhandlingar utan att anmäla detta i förvägoch ulan att ha giltigt förfall. Denna frånvaro som ofta leder till att måletmåste inställas har enligt motionären blivit elt problem för tingsrätterna.Enligt motionärens mening bör åtgärder övervägas för att få en förbättring tillstånd, såsom höjda vitesförelägganden, ökade möjligheter alt avgöra mål i dentilltalades utevaro och vidgade befogenheter för polisen vid hämtning tillrättegång. Engrundläggande princip i är att den tilltalade skall varapersonligen närvarande vid huvudförhandling i tingsrätt. 1 mål där anledningsaknas att döma till annan påföljd än böter föreligger personlig inställelseskyldighetom den tilltalades närvaro inte kan antas sakna betydelse för utredningen.Rätlen kan vid kallelse till huvudförhandling förelägga vite eller, om detfinns anledning att sådant föreläggande inte skall följas, förordna att dentilltalade skall hämtas till rätten. Kommer han inte till förhandlingen och kanmålet inte avgöras i hans frånvaro skall i princip viiet utdömas i fall detinte föreligger laga förfall. 1 finns liknande regler angåendekallelse av parterna i tvistemål, där dock reglerna är olika för dispositivaoch för indispositiva mål. Också för vittnen och målsägande finns regler omkallelse och sanktioner mot den som uteblir från förhandling. Regler om delgivning irättegång finns i delgivningslagen. Riksrevisionsverkethar i en revisionsrapport analyserat vissa frågor rörandetio olika tingsrätters handläggning av brottmål. Analyserna har till stor delinriktats på frågor som har samband med inställda förhandlingar. Detkonstaleras i rapporten att inställda förhandlingar är elt stort problem; enstatistisk genomgång av brottmål visade att i genomsnitt 37 procentav alla huvudförhandlingar i brottmål ställts in, mestadels på grund av att maninte lyckats delge den tilltalade. Enligt rapporten är del angelägel altdomstolsverket utfärdar föreskrifter och rekommendationer angåendedelgivningsarbetet. Rapporten har överiäm-nats till . Inom verketpågår en organisationsundersökning beträffande vissatingsrätter. Undersökningen, som också gäller sådana förhållanden som angetts iriksrevisionsverkets rapport, beräknas kunna utvärderas . Påregeringens uppdrag pågår inom viss utredning omdelgivningsverksamheten. (Ju 1977:06), som tillsattes av chefen för justiliedepartementet i februari1977, har enligt sina direktiv bl. a. att sträva efter en rättegångsordning sommedger ett mera flexibelt och snabbare förfarande. 1 direktiven har särskiltnämnts problemet med att så många utsatta mål måste ställas in till följd avparters eller vittnens utevaro från förhandling. Utskottetdelar motionärens uppfattning alt svårigheten att få parter och vittnen att inställasig i domstol utgör ett allvariigt problem för rättskipningen. Med hänsyn tillatt frågan om vad som bör göras för att komma till rätta med svårigheternaövervägs under det pågående arbetet med översyn av JuU 1977/78:22 . rättegångsbalkenoch även har aktualiserats hos finns det dock enligt utskottetsmening f n. inte någon anledning till åtgärd från sida. Utskottetavstyrker därför bifall till motionen. 1motionen 992 begärs förslag till en alternativ utformning av domareden. Enligtmotionärens mening borde del föreligga valfrihet mellan ed med religiöst inslagoch ed utan sådant inslag. Motionären uppger att en ed ulan religiöst inslagför människor med övertygelse upplevs som en ed av föga värde; enförsäkran vid samvetet måste baseras på de tio budorden och evangeliet. Domaredskall enligt 4 kap. 11 § avläggas av varje domare innan hanflr tjänstgöra. avläggs inför domstol eller rättens ordförande. Enligt deti lagrummet föreskrivna edsformuläret skall eden avläggas "på heder ochsamvete". gällde som huvudregel att eden skulle avläggas vid"den allsmäktige och vid hans heliga ord". Möjlighet fanns dockatt av religiösa skäl i stället avlägga försäkran på heder och samvete. Dennuvarande ordningen gäller efler lagändringar 1975 fr. o. m. (prop. 1975/76:64, JuU 18). Ändringarna berörde, förutom domareden, vittnesedenoch andra eder som avläggs inför domstol. 1 lagstiftningsärendet uttalades i enreservation till utskottets betänkande, vilken vann bifall, attsamhällsutvecklingen gått därhän att det tidigare edsformuläret för de flestamänniskor föriorat sin religiösa innebörd och att det ligger något stötande iatt personer, som är helt likgiltiga för religiösa ting, avlägger en ed varsordalydelse och innebörd får anses förutsätta att de som går eden har enbestämd trosuppfattning. Vidare anfördes att det syntes vara svårt att hävdaatt en på heder och samvete avgiven försäkran skulle uppfattas som mindreförpliktande än en ed i vedertagen bemärkelse; den som är beredd till menedefter en försäkran på heder som samvete är med all säkerhet beredd härtill ävenom edstemat har ett religiöst inslag. Dennuvarande ordningen, som alltså innebär att edsavläggelse ej kan ske medreligiöst inslag, infördes genom lagstiftning för drygt elt år sedan. mening har inte framkommit några omständigheter som bör föranledaett ändrat ställningstagande från sida. Utskottet avstyrker därförbifall till moiionen. 1. att beträffande inrättande av tjänstermed bifall till regeringens förslag bemyndigar regeringen att vid hovrätten förVästra inrätta en ordinarie tjänst för hovrällslagman och en ordinarietjänst för hovrättsråd, tillika vice ordförande på avdelning, båda medbeteckningen o, 2. att beträffande medelsberäkningen medbifall till regeringens förslag för /79 lill Allmännadomstolarna anvisar ett förslaganslag av . JuU 1977/78:22 . 3. att beträffande tilllalads inställelsevid rättegång avslår motionen 1977/78:521, 4. alt beträffande alternativ uiformnitig avdomareden avslår motionen 1977/78:992. 3.Bostadsdomstolen och hyresnämnderna m. m. m. m. Utskottettillstyrker regeringens förslag under punkterna D 4 och D 5 (s. 100 och 101)och hemställer att /79 anvisar 1. till Bosladsdomsiolen och hyresnämnderna m. in. 2. till Utrustning lill domstolar m. m. ettreservationsanslag av . Näiyarande:Bertil (), (), (), (),(), (), (), iKumla (s), (), (), (), EllaJohnsson (c), (), () och ().