bet · G101TU27 · 1977-12-31 00:00:00 — på honom, och i frågaom över- janderätt för bestämd tid om givet fordon den somsenast varit innehavaren, och i fråga om övergivet fordon den som senast varit ägare. När beslut om flyttning med- När beslut omflyttning medde- delats, skall den myndighet som lats, skall den myndighet som med- meddelat beslutet underrätta äga- delat beslutet underrätta ägaren så ren så snart det kan ske. snart det kan ske. / fråga om for- don som innehas mednyttjanderätt för bestämd tid om skall även den som har upplåtitnyttjanderätten (uthyraren) underrättas. Har fordon ställts upp till förvaring på särskilduppställningsplats och har ägaren ej kunnat anträffas, skall den myndighet somverkställt flyttningen kungöra den i ortstidning eller på annat lämpligt sättsamt vidtaga de fortsatta undersökningar och åtgärder som kan anses påkalladeför att göra imderrättelse möjlig. Denna lag träder i kraft den dag regeringenbestämmer. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om fordon som innehasmed nyttjanderätt enligt upplåtelse som har skett före ikraftträdandet. Regeringenfår meddela de ytterligare övergångsbestämmelser som behövs. 1Senaste lydelse 1977: 699. /78: 27 22 Lagom ändring i lagen (1972: 435) om överlastavgift , Härigenom föreskrivs att 7 § lagen (1972: 435) omöverlastavgift skall ha nedan angivna lydelse. Överlastavgift påföres för bil, ägaren, och försläpvagn, ägaren av den bil som släpvagnen dragés av. I fråga om bil som innehas på I fråga om bil sominnehas på grund av avbetalningsköp anses grund av kreditköp med förbehåll innehavaren som ägare. Innehas om återtaganderätt eller som inne- bil med nyttjanderätt, anses inne- lias med nyttjanderätt för bestämd havaren som ägare, om han har tid om anses inneha befogenhet att bestämma om fö- våren som ägare. Innehas bil / an- rare av bilen eller anlitar annan nat fall med nyttjanderätt, anses förare än ägaren har utsett. innehavaren som ägare, om han har befogenhet attbestämma om förare av bilen eller anlitar annan förare än ägaren har utsett. Brukarnågon annans bil utan lov, påföres bmkaren överlastavgiften. Denna lag träder i kraft den dag regeringenbestämmer. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om fordon som innehasmed nyttjanderätt enligt upplåtelse som har skett före ikraftträdandet. Regeringenfår meddela de ytterligare övergångsbestämmelser som behövs. 1Senaste lydelse 1975:1413. Lagom ändring i trafikskadelagen (1975:1410) Härigenomföreskrivs att 2 § trafikskadelagen (1975:1410) skall ha nedan angivna lydelse. Trafikförsäkringskall finnas för motordrivet fordon som är registrerat här i landet och ej äravställt samt för annat motordrivet fordon som brukas i trafik häx.Försäkringsplikten fullgöres ay fo-donets ägare. Innehas fordonet öv någon som har förvärvat det genomavbetalningsköp eller i övrigt under äganderättsförbehåll, fullgöres dockförsäkringsplikten av denne. Trafikförsäkringskall finnas för motordrivet fordon som är registrerat här i landet och ej äravställt samt för annat motordrivet fordon som brukas i trafik här.Försäkringsplikten fullgöres av fordonets ägare. Innehas fordonet på grund avkreditköp med förbehåll om återtaganderätt eller innehas det mednyttjanderätt för bestämd tid om , fullgöres, dockförsäkringsplikten av , innehavaren. Denna lag träder i kraft den dag regeringenbestämmer. Äldre bestämmelser gäller fortfarande i fråga om fordon som innehasmed nyttjanderätt enligt upplåtelse som har skett före ikraftträdandet. Lagenomtryckt 1977: 949. /78: 27 24 Motionerväckta under allmänna motionstiden I motionen 1977/78: 780 av ()hemställs att riks-tiagen hos regeringen begär utredning- och åtgärder för atthindra s. k. svartåkning. I motionen 1977/78:1239 av m. fl. (m)hemställs att hos regeringen begär förslag till ändringar iförordningen angående yrkesmässig automobiltrafik m. m. så attbeställningstrafiktillstånd blir tillräckligt för turisttrafikresor. Motionerväckta med anledning av propositionen 1977/78:137 I motionen 1977/78:1875 av och DanielTarschys. (båda fp) hemställs att ger regeringen till känna attförordningen aiigående yrkesmässig automobiltrafik bör ersättas av" enlag som är skriven pä begriplig svenska. I motionen 1977/78: 1915 av ochSven-Olov Träff (båda m) hemställs att med bifall i övrigt tillpropositionen 1977/78:137 hos regeringen begär ytterligare utredning om fråganom lagstiftning om lastindikatorer på tyngre fordon. Imotionen 1977/78: 1916 av m. fl. (s) hemställs 1. att beslutar att deanställdas organisationer skall beredas tillfälle att yttra sig vidlämplighetsprövning enligt vad som anförts i motionen, 2. att ger regeringentill känna vad som anförts i motionen om åtgärder mot trafikutövare som inteföljer gällande bestämmelser. 1motionen 1977/78: 1917 av () hemställs 1. att avslårpropositionen såvitt avser förslaget att skatteplikten och försäkringspliktenskall åvila hyresmannen, 2. att förordar attuppgifter som dels utvisar att ett motorfordon utgör leasingfordon, dels angerägarens namn och adress införs i bilregistret. Imotionen 1977/78: 1918 av m. fl. (vpk) föreslås 1. att beslutar avslåpropositionen 1977/78: 137 i vad avser ändringen i förordningen (1940: 910)angående yrkesmässig automobiltrafik m. m., dock att propositionen bifalls ivad gäller 13 och 15 §§, 2. att hos regeringenbegär förslag till skärpning av förslaget till införandet av lastindikatorerpå tyngre lastbilar att också omfatta den nu befintliga lastvagnsparken med enövergångstid , 3. att hos regeringenhemställer om en skyndsam prövning av erforderliga konkreta åtgärder i sytteatt utveckla och vidga det stats-; /78: 27 25 ägdatransportföretaget och att pröva frågan om fömtsättningar-na förskapandet av kooperativa större transportföretag samt att en övergripandesamhällelig planering av den yrkesmässiga lastbilstrafiken kommer tillstånd. I propositionen föresläs ändringar i bl. a.förordningen (1940: 910) angående yrkesmässig automobiltrafik m.m. (ändradsenast 1977: 705) (YTF). Förslagen rör främst den yrkesmässiga lastbilstrafikenoch långtidsuthyrning av motorfordon. Förslagen,såvitt avser den yrkesmässiga lastbilstrafiken, bygger'huvudsakligen påtrafikpolitiska utredningens (K 1972: 07) betänkande (SOU 1975: 66)Trafikpolitik behov och möjligheter. Utgångspunktenför förslageri i propositionen rörande uthyrning av motorfordon anges vara deförslag som den s. k. leasingutredningen (K 1972: 06) presenterade ibetänkandet (Ds K 1975: 11) Bil-Leasing. Utskottetbehandlar i det följande de olika delarna av föredragandens framställning och ianslutning härtill ett antal motioner som har väckts med anledning avpropositionen samt under den allmänna motionstiden. Under förevarande avsnitt behandlar föredragandenfrågor som rör företagsstrukturen inom åkeribranschen, tillståndsgivningen, denpersonliga lämplighetsprövningen samt laglydnaden och övervakningen i fråga omden yrkesmässiga trafiken. Ianslutning till övervägandena om företagsstrukturen framhåller föredragandenatt det är väsentligt att lagstiftningen inte lägger hinder i vägen för enstmkturrationalisering och en fortlöpande anpassning till de ändradeförutsättningar som är. en följd av utvecklingen i övrigt. Mot bakgrund bl. a.härav föresläs i propositionen att kravet att särskilda skäl skall föreliggaför att juridisk person skall kunna meddelas tillstånd till yrkesmässig trafikslopas. Enligt förslaget bör detta gälla inte endast den yrkesmässigalastbilstrafiken. Även i fråga om tillstånd till beställningstrafik med bussföresläs att kravet slopas. Vad gäller tillstånd till taxitrafik bör enligtföredraganden bestämmelsen gälla även fortsättningsvis i avvaktan på attfrågorna om företagsstrukturen inom taxinäringen och den s. k.turordningsprincipen löses. Ifråga om tillståndsgivningen föreslås att behovsprövningen slopas såvitt avserden yrkesmässiga lastbilstrafiken. Detsamma föreslås rörande de tillbehovsprövningen knutna bestämmelserna om stationsort, lokalområde samtkapacitetsbegränsning i tillstånd. I samband härmed föreslås attremissförfarandet vid ansökningar om tillstånd till yrkesmässig /78: 27 26 lastbilstrafikinskränks till hörande av polismyndighet rörande sökandens personligalämplighet. Beträffandeden personliga lämplighetsprövningen anför föredraganden när det gällersökandens lämplighet frän ekonomisk synpunkt att sökande av tillstånd tillyrkesmässig lastbilstrafik även fortsättningsvis bör bli föremål för prövningi enlighet med den utvidgade ekonomiska lämplighetsprövning som infördes efterriksdagens beslut (prop. 1972: 81, : 13, rskr 1972: 232).Föredraganden föreslår emellertid vissa ändringar i nuvarandeprövningsförfarande. Förnyadprövning av den ekonomiska lämpligheten anses böra ske endast vid meraomfattande kapacitetsökningar enligt normer som bör beslutas av regeringeneller myndighet som regeringen bestämmer. Denblankett som f. n. används för den ekonomiska utredningen föreslåskompletterad med sökandens underskrift och försäkran om riktigheten av lämnadeuppgifter. Till försäkran bör enligt föredraganden en straffsanktion knytas.Vidare föreslås att även kategorin godkända revisorer ges behörighet attgranska utredningen. Närdet gäller erfarenhetsprövningen framhåller föredraganden att kravet påerfarenhet torde göra sig gällande med betydligt större tyngd äntidigare. a. anförs att den moderna transportapparaten ställer helt andrakrav på en trafikutövare än vid tiden för YTF:s tillkomst. I syfte attsäkerställa att trafikutövaren har tillräckliga kunskaper om dentransportverksamhet han avser att utöva föreslås i propositionen attlämplighetsprövningen byggs ut så att man av sökande av tillstånd tillyrkesmässig lastbilstrafik kräver att han innehar körkort lägst klass *BC*E.Enligt föredraganden bör undantag emellertid kunna medges bl. a. om sökandenhar ett yrkeskunnande som kan anses motsvara det som genomgängenyrkesförarutbildning get. Fråga om undantag bör prövas avtillståndsmyndigheten, dvs. Föredragandenredovisar vidare vissa överväganden rörande pröv ningen av sökandens vederhäftighet, dvs! den personliga vandeln. Det skulle enligt föredraganden underlätta én enhetlig rättstillämpning och understryka vikten av denna del av prövningen, om gninden för denna närmare anges i författningstexten på motsvarande sätt som'har skett i' fråga om äterkallelsegrundérna i 19 § 1 mom. YTF. Föredraganden för ordar att en sådan precisering sker och att denna utformas så att vid prövningen av sökandens vederhäftighet särskilt skall beaktas om hän har gjort sig skyldig till upprepade eller allvarligare överträdelser av be stämmelser om förares arbetstid och vilotid, fordons eller vägars belast ning, fordons hastighet eller andra från säkerhetssynpunkt väsentliga bestämmelser, om han har fällts till ansvar enligt YTF eller om han i övrigt brustit i allmän laglydnad i sådan utsträckning att hån kan antas' vara olämplig som trafikutöväré. " /78: 27 27 Ett slopande av kravet att särskilda skäl skallföreligga för att juridiska personer skall kunna meddelas trafiktillståndkräver enligt föredraganden en särskild inriktning av lämlighetsprövningen ifråga om juridiska personer. Föredraganden framhåller att det är viktigt attprövningen ges en sådan inriktning att man når den person i företaget som hardet närmaste ansvaret for trafikutövningen. Ifråga om aktiebolag föreslås därför som huvudregel att lämplighetsprövningenskall avse verkställande direktören, såvitt avser prövningen av vandel ochpersonliga förhållanden. Prövning av verkställande direktörens ekonomiskaförhållanden anses i allmänhet inte vara nödvändig. Undantag från prövningen avverkställande direktörs förhållanden föresläs kunna medges i fråga om störreföretag. I sådana fall bör det enligt propositionen vara möjligt för bolagetatt i ansökan ange den person i företaget som har utsetts att ha ansvaret förtransportverksamheten; Lämplighetsprövningen föreslås då att avse denne. Ifråga om aktiebolag utan verkställande direktör och ekonomisk förening föreslårföredraganden att lämplighetsprövningen skall inriktas på den person iföretaget som har det närmaste ansvaret för trafikutövningen. Närdet gäller handelsbolag och kommanditbolag föresläs att lämplighetsprövningen bl. a. med hänsyn till att envar av bolagsmännen i t. ex. ett handelsbolag ärberättigad att vidta förvaltningsätgärd inriktas på envar av bolagsmännen. Utformningenav den personliga lämplighetsprövningen i fråga om juridiska personer kräverenligt föredraganden att viss uppgiftsskyldighet åläggs tillståndshavare som ärjuridisk person. Vidare bör enligt föredraganden personskifte utlösa nylämplighetsprövning. Ipropositionen behandlas vidare ett antal frågor som hänger samman medlaglydnaden och övervakningen i fråga om den yrkesmässiga trafiken. Inledningsvistar föredraganden upp efterlevnaden av belastningsbestämmelserna. Ipropositionen konstateras att bl. :a..lagen (1972: 435) om överlastavgift harhaft en god effekt när det gäller ätt nedbringa antalet överskridanden avbelästhingsbestämmelserna. Ipropositionen behandlas också frågan om traktorekipagens inlem-V mande i systemet med överlastavgift. Några förslag lämnas emellertid inte i detta sammanhang. Fråganom lastindikätorer tas också upp i propositionen. Föredraganden hänvisar tillatt frågan aktuaUserades i prop:-1972: 81 i samband med förslagen omöverlastavgift. Övervägandena rörande lastindikatorer mynnar ut i ettförordande av att lagstiftning införs om användning av lastindikatorer påtyngre fordon. Enligt föredraganden bör ett obligatorium med lastindikatorerfrämst omfatta lastbilar som har tre eller flera' hjulaxlar och släpfordon medtvå eller flera hjtilaxlar ochi som är in- /78: 27 28 rättadeför att dras av lastbil. Obligatoriet bör enligt föredraganden omfatta nyafordon av 1981 eller senare års modell. Vidare föreslås att föreskrifter omtypgodkännande av lastindikatorutrustning utfärdas. Föredragandenframhåller vidare att ett kraftfullt agerande frän länsstyrelsernas sida är enväsentlig faktor när det gäller tillsynen av yrkestrafiken. I propositionenunderstryks ocksä vikten av att åtgärder sätts in på ett tidigt stadium ochhelst innan misskötsamheten har gått så långt att det kan finnas anledning tillåterkallelse av tillståndet. För att möjliggöra detta föreslås därför attförutsättningarna för varning å författningstexten formuleras så att vamingskall meddelas då det i den yrkesmässiga trafiken har förekommit sädanamissförhållanden att fråga om återkallelse kan tas upp till prövning om rättelseinte sker. Ianslutning till förslagen under förevarande avsnitt föresläs i propositionen mot bakgrund av förslagen om slopande av bestämmelserna om behovsprövning,lokalområden och stationsort en ny forumregel i fråga om den yrkesmässigalastbilstrafiken. Som tillstånds- och tillsynsmyndighet i fråga om dennatrafik föreslås i det län där sökandens kyrkobokföringsort ärbelägen eller, i fråga om juridisk person, där företagets ledning fiims. Vidareframhåller föredraganden att det nuvarande systemet med beteckningsmärken förfordon i yrkesmässig lastbilstrafik är bristfälligt. ,1 propositionen anförföredraganden att han avser att föreslå regeringen att uppdra ät statenstrafiksäkerhetsverk att utarbeta ett system med utmärkning av fordon iyrkesmässig lastbilstrafik pä sätt som har skett i fråga om den yrkesmässigabusstrafiken. Föredragandentar slutligen upp frågan om yrkestrafikregistreringen. Han framhåller bl. a.att en av orsakerna till de problem som f. n. finns när det gällerövervakningen av den yrkesmässiga trafiken är att de nu-, varande registren som förs hos länsstyrelserna är ofullständiga, otidsenliga ochpersonalkrävande. På grund av svårigheterna att få fram de uppgifter urregistren som behövs för olika kontrollåtgärder är de enligt föredraganden intetill någon större hjälp'vid övervakningen. Motbakgrund härav anser föredraganden att behovet av ett centraltyrkestrafikregister med tillämpning av databehandling är klartdokumenterat. Förslag om inrättande av ett sådant centralt register läggs frami propositionen. Enligt föredraganden bör det centrala yrkestrafik-registretläggas upp med anknytning främst till bilregistret. Det framhålls emellertid ipropositionen att vissa av de uppgifter som behövs i ett yrkestrafikregister ärmindre lämpade för datamaskinen registrering. Som exempel härpå nämns vissauppgifter som huvudsakligen rör buss-linjetrafiken. Dessa uppgifter liksombelastningsuppgifter rörande tillståndshavare bör därför enUgt föredragandenäven fortsättningsvis föras manuellt hos länsstyrelserna. Enligt föredraganden bördet ankomma på regeringen att bestämma /78: 27 29 huröverförandet av de nuvarande registren till ett centralt yrkestrafikregisterskall ske, liksom den tidpunkt dä det nya registret skall träda i funktion. När det gäller frågan om företagsstrukturen inomåkerinäringen finner utskottet i likhet med föredraganden -r- att denlämpliga storleken på företagsenheterna och den lämpliga företagsformen juridisk person eller enskild firma inte kan anges i generella termer utan ärberoende på en rad olika faktorer, inte minst transportverksamhetens art ochomfattning samt trafikutövarens förutsättningar att driva rörelsen. Det ärockså enligt utskottets mening väsentligt att hinder inte ställs upp för enstrukturrationalisering och fortlöpande anpassning till de ändradeförutsättningar som är en följd av utvecklingen i övrigt. Utskottet anserdärför att förslaget att slopa kravet pä särskilda skäl för att juridiska personerskall kunna meddelas tillstånd till yrkesmässig trafik är väl ägnat att främjaen utveckling i strukturrationaliserande riktning. I samband med utskottsbehandliingen har företrädareför taxinäringens organisationer bl. a. framhållit att taxitrafiken bör ses somen integrerad del i den kollektiva persontrafiken. Enligtvad utskottet har erfarit kommer nästa fas i det fortsatta reformarbetet medyrkestrafiklagstiftningen, som pågår inom , attbehandla olika frågor som rör taxitrafiken, bl. a. frågan om taxinäringensstruktur,. Utskottet har förståelse för att taxi-frågorna inte har tagits upp iförevarande sammanhang men vill understryka vikten av att arbetet påskyndas.Utskottet förutsätter att man i arbetet med taxifrågorna beaktar den roll somtaxitrafiken har i den kollektiva trafikapparaten. Enligt utskottet börregeringen för lägga fram förslag itill lösningar i syfte attförbättra företagsstrukturen inom taxinäringen och i övrigt anpassalagstiftningen i fråga om taxitrafiken till gällande trafikpolitiskavärderingar. Utskottet tillstyrker också vad som i övrigt harföreslagits beträffande tillståndsgivningen i fråga om den yrkesmässiga lastbilstrafiken.I anslutning härtill avstyrks yrkandet i inotionen 1977/78: 1918 (punkten 3)om skyndsamma åtgärder i syfte attutveckla och vidga det statsägda transportföretagetSvelast och skapa större kooperativa transportföretag samt om genomförandesiiarast av en övergripande samhällelig planering: av den yrkesmässigalastbilstrafiken. I några motioner berörs .frågor som har anknytningfrämst till förslagen avseende laglydnaden och övervakningen. Imotionen 1977/78: 1915 hemställs att med bifani övrigt' tillpropositionen hos regeringen begär ytterligare utredning av frågan omlagstiftning om lastindikatorer på tyngre fordon. I motionen 1977/78:1918(punkten 2) hemställs rörande denna fråga /78: 27 30 attriksdagen hos regeringen begär förslag till skärpning av förslaget ominförandet av lastindikatorer på tyngre lastbilar till att också omfatta den nubefintliga lastvagnsparken med en övergångstid pä . Somgrund för sin hemställan i motionen 1977/78: 1915 åberopar motionärema bl. a.att de lastindikatorer som finns pä marknaden inte har fullgodtillförlitlighet. Vidare hänvisas till att problem har varit förknippade med deindikatorer som har utprovats och att problemen är än störrenär det gäller lastindikatorer på släpvagnar. Motionärerna hävdar vidare attungefär hälften av de fordon som skulle komma att omfattas av ett obligatoriuminte skulle behöva utrustas med lastindikatorer, eftersom det är fråga omfordon som transporterar gods med viktuppgifter eller har lastbegränsning i sinkonstruktion, t. ex. tank- och bulkfordon. I motionen berörs också kostnads-och servicefrågor. I likhet med föredraganden anser, utskottet att detur flera synpunkter är väsentligt att belastningsbestämmelserna efterlevs.Överlastade fordon innebär risker för trafiksäkerheten. Nedslitningen av väg-och brobeständet ökar, och överlasterna kan också innebära att konkurrensbetingelsernapå transportmarknaden snedvrids. De svårigheter som ofta föreligger att på ettlätt och tillförlitligt sätt mäta lastvikten torde också medföra atttransportören ofta tvingas att köra med underlast för att försäkra sig om atthan häller sig inom belastningsbestämmelsernas ram. Utskottet delarföredragandens mening att underlaster innebär såväl samhällsekonomiskt somtransporiekonomiskt klara nackdelar. Utskottetanser att lastindikatorn kan utgöra ett värdefullt hjälpmedel för att undvikasåväl över- som underlaster. Härigenom kan uppnäs positiva effekter när det gällertrafiksäkerheten. Även för den enskilde transportören kan lastindikatorerna fåstor betydelse genom förbättrad transportekonomi och sundarekonkurrensbetingelser. Underutskottsbehandlingen har framkommit bl. a. att de lastindikatorer som hittillshar utprovats har visait sig vara behäftade med vissa brister. Detta har enligtuppgift bl. a. föranlett förhållandevis höga driftkostnader för apparaturen.Utskottet finner det därför inte fullt klarlagt att de lastindikatorer som finns på marknaden fyller de krav på tillförlitlighet som måste ställas föratt en lagstiftning skall kunna genomföras. Utskottet anser det också varaviktigt att servicefrågan löses på ett tillfredsställande sätt. Utskottethar vidare under ärendets behandling informerats om den. pågående utvecklingenav andra typer av mätanordningar som i fråga om vissa fordonstyper istället för lastindikatorer anses utgöra ett tillfredsställande hjälpmedel föratt mäta lastvikter. Motbakgrund av vad nu har anförts avstyrker utskottet i enlighet med yrkande imotionen 1977/78: 1915 den föreslagna lagstiftningen. Änmindre kan utskottet .tillstyrka yrkandet i motionen 1977/78: 1918 (punkten 2)om en skärpning av förslaget. Medhänsyn till lastindikatorns värde som hjälpmedel att bestäinma lastvikter bördock enligt utskottet den fortsatta utvecklingen följas uppmärksamt. Enlämplig åtgärd i sammanhanget torde vara att regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer ytterligare utreder förutsättningarna att genomlastindikatorer mäta lastvikten på tyngre fordon. Ett nytt förslag i fråganfrän regeringens sida bör därefter framläggas för . Vad utskottet nu haranfört bör av ges regeringen till känna.. I den under allmänna motionstiden väckta motionen1977/78:780 har hemställts att hos regeringen begär utredning ochåtgärder för att hindra s. k. svartåkning mied buss. I motionen framhålls bl.a. att de övervakande myndijghetema f. n. inte anser sig ha tid eller resurseratt "ta itu med brott med så ringa straffpåföljd". I motionen 1977/78:1916 hemställs (punkten 1) attriksdagen beslutar att de anställdas organisationer skall beredas tillfälle att yttra sig vid lämplighetsprövningen. 'Vidare hemställs, (punkten 2) att ger. regeringen till känna vad. som har anförts i motionen oin åtgärder mot trafikutövare som inte.följer gällande,bestämmelser. Motionärerna fram- , håller bl. a. att åtgärder i form av varning och återkallelse måste bli van ligare när det gäller dem som åsidosätter gällande bestämmelser. Vidare framhålls vikten av ett enhetligt och aktivt agerande frän länsstyrelsernas, sida. För att åstadkomma detta bör enligt motionärema en central myn dighet med ansvar för yrkestrafikfrågor utfärda anvisningar om hur. varnings- och åtcrkallelseinstituten skall tillämpas och hur lämpliga bevakningsmtiner kan läggas upp.