bet · G101KU16 · 1977-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:58 om ökat stöd till dagspressen m. m.jämte motioner I detta betänkande behandlas förutom propositionenmotionerna 1977/78: 60, 118 och 119, vilka väckts med anledning avpropositionen. I propositionen föreslås att det statliga stödettill dagspressen ökas för att motverka tidningarnas ekonomiska svårigheter.Förslaget innebär höjda produktionsbidrag, ökade bidrag förproduktionssamverkan mellan tidningsföretag och en höjd samdistributionsrabatt. Vidareföreslås att reklamskatten på annonser i dagspressen sänks från ochatt det i reklamskatten inbyggda s. k. grundavdraget för annonser i viss presshöjs frän nuvarande 6 milj. kr. till 9 milj. kr. när det gäller dagspressen.Ändringarna föreslås gälla fr. o. m. . Kostnadernaför förslagen uppgår till ca 95 milj. kr. Härav faller ca 52 milj. kr.på ökade bidrag och ca 43 milj. kr. på minskade intäkter av reklamskatten. Ipropositionen föreslås att dels antar förslag till lag om ändring ilagen (1972: 266) om skatt på annonser och reklam, dels godkänner föreslagnaändringar i grunderna för statligt stöd till dagstidningar. I motionen 1977/78: 60 av m. fl. (s)hemställs "att beslutar avslå förslaget i propositionen 1977/78:58 om en sänkning av annonsskatten från ". I motionen 1977/78:118 av m. (s) hemställs "att 1. avslår förslaget i propositionen 1977/78:58 till lag om ändring i lagen (1972: 266) om skatt på annonser och reklam, 2.ger regeringen till känna vad som anförs i motionen om a) en uppräkning avstödet till organisationstidskrifterna och till tidningar på andra språk änsvenska, b) en utredning av presstödets verlcningar". I motionen 1977/78: 119 av m. fl. (vpk)hemställs "1. att beslutar avslå propositionen 1977/78: 58 i vadgäller förslag till Lag om ändring i lagen (1972: 266) om skatt på annonseroch reklam, 2. att beslutar att utvecklingsbidrag inom ramen för stödtill dagspressen skall kunna utgå med högst för flerdagarstidning och 1 1977/78. KU1977/78:16 2 för fådagarstidning, 3. att hos regeringenhemställer om en utredning i syfte att åstadkomma ett bättre distributionsstöd,särskilt i vad gäller dagstidningar med små upplagor och stora spridningsområden". Det statliga stödet till dagstidningarinfördes genom att samdistributionsrabatt och möjligheter till lån urpressens lånefond tillkom. Presstödet utbyggdes vidare med bl. a.produktionsbidrag till dagstidningar. Presstödet omfattar numera en rad olikastödformer. Det utgår sålunda i form av produktionsbidrag, etableringsstöd,utvecklingsbidrag, samverkansbidrag, samdistributionsrabatt samt som lån urpressens lånefond. Gällande bestämmelser har meddelats i förordningen (1976:336) om statligt.stöd till dagstidningar (ändrad 1977: 524). Vid /76 beslöts vissa förändringar av stödettill dagspressen fr. o. m. (prop. 1975/76:131, KU 1975/76:46, rskr1975/76: 260). Besluten innebar såväl en betydande ökning av stödet som nyaregler för bidragsgivningen. beslöt om en ökning av ochändrade regler för samdistributipnsrabatten (prop. 1976/77: 99, KU 1976/77: 42,rskr 1976/77: 260). Vidare beslöts en höjning av det i reklamskatten inbyggdaskattefria grundavdraget för annonser i bl. a. dagspress. Vid samma tillfällebeslöt att statligt stöd skall utgå till vissaorganisationstidskrifter och ökat statligt stöd till vissa tidningar på andraspråk än svenska. Angående nu gällande regler för dagspresstödet hänvisastill propositionen (s. 47) och beträffande stödet tillorganisationstidskrifter och invandrartidningar till konstitutionsutskottetsbetänkande /77: 42 (s. 7 f., 14 f., 26 f. och 29 f.). I propositionen anför departementschefen bl. a. följande. Det statliga stödet till dagspressen, som f. n. uppgårtill dryga 220 milj. kr., har bidragit till att trygga förutsättningarna för enbred utgivning av dagstidningar. Det är därför nödvändigt att i detta syftefortsätta med statliga insatser. Många tidningar har betydande ekonomiskasvårigheter. Dagspressen kommer för att redovisa ett väsentligt sämreekonomiskt resultat än för . Svårigheterna har också drabbat vissahögtäckningstidningar. Anledningen är bl. a. att annonsinkomsterna har minskat.Det hänger i sin tur samman med rådande konjunktur. Även kostnadsutvecklingeninger oro. Det är mot denna bakgrund nödvändigt att vidta åtgärderför att mildra dagstidningarnas ekonomiska svårigheter. Detta bör ske dels ge- KU1977/78:16 3 nom en omedelbar och betydande förstärkning avproduktionsbidragen och samdistributionsrabatten, dels genom ändrade regler förreklamskatten på annonser i dagspressen. Förbättringarna bör gälla redan fr.o. Det står klart att det är möjligt att åtminstone pålängre sikt uppnå stora kostnadsbesparingar genom en utökadproduktionssamverkan inom tidningsbranschen. Departementschefen förutsätteratt ökade kostnader möts med kraftfulla insatser i kostnadsbesparande syfte bl. a. för att nå ett bättre kapacitetsutnyttjande. Departementschefen räknardärför med att tidningarna i ökad utsträckning skall inledaproduktionssamverkan. I motion 118 av . (s) anförs bl. a. att förutsättningarna för tidnings- ochtidskriftsutgivning försämrats på ett sätt som inger oroför framtiden. Genom den snabba kostnadsutvecklingen i den personalintensivabranschen växer kravet på kontinuerliga intäktsökningar. Genom att närmare 2/3av tidningarnas intäkter av lidningsrörelsen kommer från annonsförsäljningenbhr tidningarna beroende av annonskonjunkturerna och av annonsmarknadensegenskaper. Detta skapar framför allt svårigheter för de tidningar som har enlåg täckning bland hushållen. De är inte lika attraktiva som annonsorgan som des. k. högtäckningstidningarna vilka når ut till en bredare läsekrets.Huvuddelen av den lokala annonseringen söker sig till den största tidningen påde orter där flera tidningar ges ut. Annonsintäkterna förstärker därmed'konkurrenskraften hos de redan starka tidningarna på ett sätt som ytterligareförsvårar situationen för övriga tidningar. I en dålig annonskonjunktur blirintäktsbilden relativt sett ytterligare försämrad för lågtäckningstidningarna. Enligt motionen är det uppenbart att presstödet ävenfortsättningsvis måste ha en i allt väsentligt selektiv inriktning. Attgenerellt stödja dagspressen med allmänna subventioner är inte ekonomisktmotiverat och skulle för att ge tillräcklig effekt för de tidningar som ärberoende av stödet för sin existens kräva mycket stora ekonomiska insatser.Endast med en fortsatt satsning på produktionsbidragen och stöd till olikasamverkansprojekt kan mångfalden på tidningsmarknaden bevaras medsamhällsekonomiskt rimliga insatser. Den fortsatta utbyggnad av presstödet, somär nödvändig , måste i första hand ske genom ett ökat selektivt stödriktat till lågtäckningstidningarna. Propositionens förslag tillgodoser intedetta krav. I motionen erinras om att en enig riksdag uttalade (KU1976/77: 42 s. 25) att presstödet även fortsättningsvis måste vara konstrueratså att huvuddelen av medlen går till de lågläckningstidningar som bl. a. pågrund av underläge på annonsmarknaden inte kan täcka sina utgifter genominkomster från tidningsrörelsen och som därför är beroende avproduktionsbidragen för sin fortsatta existens. It 1977/78. KU1977/78:16 4 Uppräkning av dagspresstödet inom de olika stödformerna Enligt propositionen förutsesbehovet av medel för samverkansbidrag komma att öka. För /78 harmedelsbehovet för samverkansbidrag beräknats till totalt 5 milj. kr. Ipropositionen räknar departementschefen med att ytterligare 2 milj. kr. kommeratt behövas för detta ändamål redan under innevarande budgetår. I propositionen föreslås vidare att produktionsbidrageninom ramen för gällande bidragsprinciper bör höjas med . k. fådagarstidningar bör dock höjas ytterligare eftersom behovet av uppräkningav bidragen är störst för dessa tidningar. För fådagarstidning-arna rör sighöjningen om och avser uppräkning av både produktionsbidraget ochetableringsstödet. Totalt innebär de förordade höjningarna en årligkostnadsökning för staten om ca 32 milj. kr. Någon höjning av nuvarande högsta belopp för s. k.utvecklingsbidrag, dvs. bidrag till tidningsföretag som är i tillfälligt behovav stöd för åtgärder som syftar till att stärka företagets konkurrensförmåga pålängre sikt föreslås inte i propositionen. Enligt nuvarande regler kanutvecklingsbidrag utgå under högst av fyraårsperiod och utgör förflerdagarstidning högst 1,2 milj. kr. och för fådagarstidning högst . I propositionen konstateras att systemet medsamdistributionsrabatt vunnit en mycket stor anslutning. Rabatten bör ligga påen sådan nivå att tidningarna inte återgår till en distribution i egen regi,vilket skulle innebära avsevärda samhällsekonomiska och branschekonomiskaförluster samt sämre service för tidningsläsarna. I propositionen föreslås attsamdistributionsrabatten höjs med inom de olika rabattgränserna.Förslaget innebär att kostnaderna för samdistributionsrabatten beräknas uppgåtill 64 milj. en ökning med ca 18 milj. kr. I motionen 118 av m. fl. (s) stöds denföreslagna uppräkningen av produktionsbidragen, det ökade anslaget för produktionssamverkansamt den höjda samdistributionsrabatten. I motionen 119 av m. fl. (vpk) ansluter sigmotionärerna till regeringens förslag till förbättringar av presstödet menanser att också utvecklingsbidraget bör höjas på samma sätt som övriga stödformer,dvs. för flerdagarstidning och 825 000 för fådagarstidning. Enligt lagen (1972: 266) om skattpå annonser och reklam utgår skatt på annonser i tidningar och andrapublikationer och på reklam i olika former. Syftet med skatten är attfinansiera en del av presstödet. Skattesatsen för annonser i dagspress är 6 %och i övrigt . Skattskyldig som har betalat skatt för annonser har rättatt få tillbaka så KU 1977/78:16 5 stordel av skatten som svarar mot en skattepliktig omsättning om högst 6 milj. kr.för helt år. Detta s. k. grundavdrag utgjorde ursprungligen 3 milj. kr. menhöjdes till nuvarande belopp fr. o. m. den 1 januari 1977.Äterbetalningsreglerna erbjuder sålunda f. n. en skatteåterbäring medupp till . för allmän nyhetstidning och . för populär-eller facktidning. Ipropositionen framhåller departementschefen att de åtgärder som förordasbeträffande ökat presstöd bör kompletteras och förstärkas med lättnader i frågaom annonsskatten vad gäller dagspressen. En lämplig avvägning kan enligtdepartementschefen uppnås om skattesatsen för annonser i dagspressen sänks från6 till som grundavdraget höjs från 6 till 9 milj. kr. Genom dessa åtgärder kommer enligt propositionen samtliga de drygt50 dagstidningar som betalar skatt för sina annonser att få enskattesänkning. De tidningar som har en skattepliktig annonsomsättning somligger mellan 6 och 9 milj. kr., knappt ett tiotal, kommer därvid att heltslippa skattebelastningen. De förordade ändringarna innebär att grundavdragetför dagspressen kommer att motsvara ett årligt skattebelopp om . Intäkterna av annonsskatten beräknas minska med ca 43 milj. kr. PuWikationersom har karaktär av annonsblad är i princip inte berättigade till återbetalningav annonsskatt. I vissa fall kan dock förutsättningarna för att en sådanpublikation skall anses som allmän nyhetstidning vara uppfyllda och rätt atttillämpa den lägre skattesatsen föreligga. Enligt propositionen böröverensstämmelse mellan bestämmelserna om skattesats och återbetalning av skattåstadkommas genom att annonsbladen undantas från möjligheten att tillämpa denlägre skattesatsen. Imotionen 60 av m. fl. (s) uttalas att förslaget om en sänkning avannonsskatten i första hand kommer att gynna de rika tidningarna. I motioneneriru-as om att syftet med produktionsbidraget var att något korrigerahögtäckiungstidningarnas stora annonsinkomster jämfört medlågtäckningstidningarnas små annonsintäkter. Förutom den ekonomiska förlustenav annonser salcnar också lågtäckningstidningen den läsvärda annonsen. Enligtmotionen innebär regeringens förslag, trots höjningen av produktionsbidragetför lågtäckningstidningar, att de förut ekonomiskt starka tidningarna, främststora högtäckningstidningar på landsorten, genom sänkningen av annonsskattenoch höjda samdistri-butionsrabatter ytterligare kommer att stärka sinekonomiska ställning. Imotionen 118 av m. fl. (s) anförs att förslaget till sänktannonsskatt vid en förstå anblick kan te sig som ett generellt stöd tilltidningsbranschen som sådan. Skattesänkningen kommer flertalet tidningar medannonser till godo. Det allvarliga med förslaget är dock alt det i realitetenleder till en effekt som är rakt motsatt den som KU1977/78:16 6 åsyftas med produktionsbidragen. Genom attannonsomsättningen är störst för de stora högtäckningstidningarna får sänkningenav annonsskatten karaktären av ett selektivt stöd riktat, till dessatidningar. Det är de tidningar som har störst annonsintäkter som får denstörsta förbättringen av sin ekonomi. Klyftan mellan hög- och lågtäckningstidningarna,som produktionsbidragen delvis är avsedda att minska, ökar ånyo. För att bevararelationen mellan hög- och lågtäckningstidningarnas ekonomiska situationoförändrad skulle vid en sänkning av annonsskatten krävas en betydligtkraftigare förstärkning av produktionsbidragen än den som föreslås ipropositionen. En sänkning av annonsskatten är motiverad endast i ett läge därtidningsbranschen i sin helhet har en undergrävd ekonomi. är situationeninte sådan utan problemen är koncentrerade till vissa typer av tidningar. Den föreslagnasänkningen av annonsskatten motverkar enligt motionen effekten av övrigapresstödjande åtgärder och bör med hänsyn härtill avslås. I motionen 119 av m. fl. (vpk) yrkas avslag påsänk ning av annonsskatten och en höjning av grundavdraget för annonser. Om förslaget genomförs kommer det att ensidigt gynna vissa stora tidningar. Stöd åt dagspressen varom pohtisk enighet föreligger bör ske direkt och inte indirekt genom att understödja och stimulera den i många avseenden synnerligen diskutabla verksamhet som varuannon- seringen utgör. Enligt motionen strider varje. åtgärd som kan tänkas öka pressens beroende av annonsörer mot idén om pressens frihet. ! Utskottet har berett skatteutskottet tillfälle att yttrasig över proposi tionen och i ärendet väckta motioner, såvitt avser annonsskattefrågan. I yttrandet (SkU 1977/78: 4 y), som i sin helhet fogas som bilaga till detta betänkande, tillstyrker skatteutskottet bifall till de i propositionen föreslagna ändringarna i lagen om skatt på annonser och reklam. teutskottet framhåller bl. a. i sitt yttrande att bakgrunden till förslaget om ökat presstöd dels är väsentligt höjda posttaxor för. tidningsdistribu tionen, dels det förhållandet att även en del av de största tidningarna på grund av vikande annonsunderlag och ökande framställnings- och distributionskostnader börjat visa underskott.. Självfallet kan enligt skatteutskottet formerna för stödåtgärderna .diskuteras, men man kan i nuvarande läge enligt utskottets mening inte låta.stödet komma enbart de mindre tidningarna till del. Även om det finns vissa principiella in vändningar mot stöd genom lättnader vid beskattningen kan dock sådana åtgärder framstå som befogade när: det gäller reklamskatten,, som i viss mån intar en särställning inom punktskatteområdet. De före slagna lättnaderna innebär ett generellt dagspresstöd, som skulle krävt ett betydande merarbete om man i stället sökt sätta in. däremot svarande åtgärder på bidragssidan. . : KU1977/78:16 7 Stöd till organisationstidskrifter och invandrartidningar Som inledningsvis nämnts beslötriksdagen under förra att statligt stöd skall utgå till vissaorganisationstidskrifter (KU 1976/77: 42). fastställde även grunderför hur detta stöd skall utgå. Vid samma tillfälle beslöt att stödenligt vissa angivna grunder kan utgå till s. k. invandrartidningar. Iförevarande proposition behandlas inte dessa former för presstöd. I motionen 118 av m. fl. (s) anförs attäven organisationstidskrifterna kommer att drabbas av betydligtstörre ökningar av distributionskostnaderna än vad som kunde förutses närreglerna för bidragen till dessa tidskrifter antogs av . Denkraftiga höjningen av posttaxorna kommer att väsentligt urholka stödet. För attdessa tidningar inte skall komma i en prekär situation under det kommande åretbör de kompenseras för dessa kostnadsstegringar. Detta måste beaktas i arbetetmed nästa års budget så att får ta ställning tillett utbyggt stöd till organi:;at;onernas tidskrifter. Dessutom bör stödet tilltidningar på andra språk än svenska uppmärksammas i detta sammanhang. Detta börges regeringen till känna. erinrar i sitt yttrande om att företrädareför pressen i skrivelser till och skatteutskottet begärtatt även fack- och veckopressen bör få motsvarande annonsskattesänkning somdagspressen och komma i åtnjutande av det höjda grundavdraget i syfte attminska spännvidden mellan olika delar av pressen och att skapa störrekonkurrensneutralitet. Skillnaderna till dagspressens förmån när det gällermervärdebeskattningen har också åberopats till stöd för dessa yrkanden. anför med anledning av dessaframställningar att det är utomordentligt svårt att konstruera ett frånobjektiva utgångspunkter konkurrensneutralt reklamskattesystem. Dagspressensnuvarande skatteförmåner i förhållande till veckopressen borde utifrån degängse ekonomiska värderingarna ha lett till konkurrensfördelar. Utvecklingenunder senare tid visar emellertid en stigande annonsandel för veckopressen,medan dagspressens andel som nämnts är vikande. Mot denna bakgrund är utskottetinte berett att nu förorda några skattelättnader för annan press ändagspressen. I propositionen berörs frågan omuppföljning av utfallet av de press-stödjande åtgärderna. Departementschefenanför att han har för avsikt att i annat sammanhang återkomma till frågan om enutvärdering av de nuvarande stödformernas effekter och betydelse och därvid särskilt Kartong: S. 14, raderna 24 och 32 Står: 2 Rättat till: 3 KU 1977/78: 16 8 belysamöjligheterna att utforma bidragsreglerna så att de stimulerar till ökadproduktionssamverkan och andra kostnadsbesparingar genom samverkan samt även iövrigt befrämjar god hushållning. Imotionen 118 av m. fl. (s) begärs utredning om presstödetseffekter. Med hänsyn lill presstödsreglernas stora betydelse för vitalafunktioner i folkstyret är det angeläget att den i propositionen aviseradeutvärderingen sker under medverkan av företrädare för de politiska partierna.En parlamentarisk utredning av presstödssystemets effekter måste koncentreraintresset på problemen för tidningar med särskilt låg hushållstäckning. Dettaär en brådskande uppgift. Det står klart att den förstärkning somföreslås i propositionen av produktionsbidragen inte är tillräcklig för attgarantera en fortsatt utgivning av dessa tidningar. Om stödsystemet inte sesöver i denna del är det stor risk för att flera av dessa tidningar måsteupphöra med utgivningen. Detta kommer att leda till nya monopolsituationer påflera lokala tidningsmarknader. En möjlig lösning på dessa tidningars problemskulle kunna vara en justering av reglerna för produktionsbidragen. Dessaskulle kunna utgå med högre belopp för tidningar med särskilt låg hushållstäckning.Det gäller här tidningar som i många fall har små upplagor totalt sett. Ettstörre stöd till denna kategori skulle kunna sägas ligga i linje med principenatt ge de likaledes ofta små fådagarstidning-arna ett proportionellt settstarkare stöd. Fådagarstidningarna får nu en ytterligare bidragsförstärkning.Produktionsbidragen till dessa räknas upp med . Självfallet kan enligtmotionen ett riktat stöd till tidningar med särskilt låg hushållstäckning gesäven en annan utformning. Det måste bli en uppgift för den föreslagnautredningen att närmare överväga utformningen av bidragsreglerna. Arbetet idenna del måste bedrivas i sådan takt att förslag till åtgärder kan föreläggasriksdagen . Tillden föreslagna utredningens uppgifter bör enligt motionen även höra att se överstödsystemets effekter för de tidningar som inte erhåller bidrag, främst destörre storstadstidningarna vilka sannolikt pä grund av tillfälligaförhållanden som den vikande annonskonjunkturen upplevt ökade svårigheter under det senaste året.Vidare bör stort intresse ägnas åt bidragsregler som stimulerar till ökadproduktions-och annonssamverkan samt andra kostnadsbesparingar. I detta sammanhangbör också annonsbladens inverkan på dagstidningarnas ekonomiska situationuppmärksammas. Vad som anförts rörande utvärderingen av presstödsreglerna börges regeringen till känna. Äveni motionen 119 av m. fl. (vpk) begärs utredning om presstödet. Imotionen framhålls bl. a. att för små tidningar med stora spridningsområden ärdistributionskostnaderna en mycket tung börda. Den nuvarandesamdistributionsrabatten utgör för dem ingen lösning. Regeringen bör därförsnarast tillsätta en utredning för att be- KU 1977/78:16 9 lysadessa tidningars distributionsproblem och utarbeta förslag till ett riktatstatligt stöd till dessa tidningar. I propositionen föreslås att det statliga stödettill dagspressen ökas för att motverka tidningarnas ekonomiska svårigheter.Detta stöd som ursprungligen infördes och som utgår i en radolika former uppgår f. n. till drygt 220 milj. kr. Trots detta har mångatidningar stora problem med sin ekonomi. Man räknar med att dagspressen förinnevarande år kommer att redovisa ett väsentligt sämre ekonomiskt resultat änförra året. Utskottethar i många olika sammanhang understrukit pressens utomordentligt storabetydelse för att vidmakthålla och fördjupa folkstyret i vårt land. Det ärangeläget att åter framhålla detta. En av de viktigaste förutsättningarna fören levande demokrati är tillgången till en fri och allsidig opinionsbildning.Pressen och övriga massmedier spelar här en avgörande roll. Vidbehandlingen av presstödsfrågorna vid förra kunde utskottet konstateraatt det statliga presstödet som successivt byggts ut i hög gradbidragit till att hejda tidningsdöden i vårt land. Som framhållits brottasmånga tidningar fortfarande med stora ekonomiska problem som också tenderar attöka. har även vissa högtäckningstidningar upplevt ökandesvårigheter. Det är nödvändigt att vidmakthålla och förstärka de statligastödinsatserna på detta område. Risken för en förnyad våg av tidningsdöd måstemed all kraft motverkas. Deförslag som läggs fram i propositionen avser höjda produktionsbidrag, vidgaderamar för bidrag till produktionssamverkan mellan tidningsföretag och en höjdsamdistributionsrabatt. Vidare föreslås att reklamskatten på annonser idagspressen sänks från och att det i reklamskatten inbyggda s. k.grundavdraget för annonser i viss press höjs från nuvarande 6 milj. kr. när det gäller dagspressen. Ändringarna föreslås gälla fr. o. m. 1978och innebär ca 95 milj. kr. i ökade kostnader för staten. Härav faller ca 52milj. på ökade bidrag och ca 43 milj. kr. på minskade intäkter avreklamskatten. De åtgärder som föreslås avser stöd till dagspressen. Isammanhanget bör erinras om att under förra beslöt attstatHgt stöd skall utgå till vissa organisationstidskrifter. Även de s. k.invandrartidningarna uppmärksammades i det sammanhanget och berättigades tillutbyggt statligt stöd. Det skall slutligen nämnas att i propositionen aviserasen översyn av de nuvarande stödformernas effekter och betydelse. Utskottetåterkommer senare till denna översyn. Med anledning avpropositionen har väckts tre motioner. KU1977/78:16 10 företrädare för pressen i skrivelser till utskottetpåtalat olika problem, främst vad gäller effekterna av den föreslagnareklamskattesänkningen för olika pressorgan. har på utskottetsbegäran avgett yttrande i reklamskattefrågan. I motionen 60 av m. fl. (s) yrkas avslag påförslaget om sänkning av reklamskatten. Samma ståndpunkt intas i motionerna 118av m. fl. (s) och 119 av m. fl. (vpk). I dessamotioner yrkas även avslag på förslaget om en höjning av det i reklamskatteninbyggda grundavdraget avseende dagspressen. Grunden för avslagsyrkandena påreklamskattesänkningen är i samtliga motioner att effekten av en sådan åtgärdkan befaras gynna högtäckningstidningarna på lågtäckningstidningarnasbekostnad.