bet · G101TU9 · 1977-12-31 00:00:00 — Med vederbörligthänsynstagande till dessa och under de av departementschefen i berördahänseenden angivna förutsättningarna - om överenskommelser med närmast berördaparter och möjligheterna att finna en acceptabel lösning på miljöfrågorna - terdet sig enligt utskottets uppfattning inte försvarbart att välja något annatalternativ än . Detta framstår således enligt utskottets uppfattning somdet bästa alternativet för inrikesflygplats i . Inte bara fråntrafikpolitiska utan även från energi-, närings- och lokaliseringspolitiskasynpunkter synes det f ö, vara önskvärt att flygtrafiken på bibehålies.En utflyttning av densamma skulle såvitt nu kan bedömas också medföra starktnegativa konsekvenser, dels av trafikal och ekonomisk natur för , dels från sysselsättningssynpunkt m. m. för personalen vid Brommaflygplats. Med anledning av vad motionärerna anfört i miljö-och säkerhetsfrågorna m. m. vill utskottet f ö. erinra om den studie som avutredningsmannen i Brommafrågan, med biträde av en särskild arbetsgrupp, gjortbeträffande den flygtekniska utvecklingen och dess inverkan på bulleremission,prestanda och flygplatsutformning m. m. Arbetsgruppenkonstaterar att ett stort antal flygplansprojekt f n. studeras hos olikaflygplanstillverkare. 1 samtliga fall förväntas tillverkningsbeslut komma attfattas /1978, vilket innebär att flygplanen kommeratt varatillgängliga på marknaden . Enligt arbetsgruppen kommerde nya flygplanen - trots att de blir större än sina föregångare - attvara tystare än den nuvarande F-28 4000, vilket enligtutredningsmannen skulle upplevas som en halvering av bullret från F-28.Studien visar vidare att en reduktion av bullret från flygplan kan uppnås genom ombyggnad av motorerna. En sådan åtgärd,som skulle minska bullret med ca , kan dock inte vara klar förrän omkring1981-1982. kommer, som förut nämnts, emellertid nya ca tystareflygplan att finnas tillgängliga. Byte av flygplan är således den klarteffektivaste åtgärden för att reducera bullret och ger dessutom den ökadekapacitet som bolaget uppger vara erforderlig vid ungefär den nämndatidpunkten. Härutöver leder dessa nya plan till en betydande bränslebesparing.Enligt bolaget är man beredd att tillsammans med tillverkarna undersökaförutsättningarna för ett planbyte eventuellt i förening med en avveckling avnågra av de nuvarande flygplanen före avskrivningstidens utgång. Utskottetkonstaterar i sammanhanget att bolaget bedömt det som möjligt att lägga fram ensådan plan . Brommautredningenhar också ingående behandlat normgivningen på flygbulleremissionsområdet ochbl. a. redovisat de skärpta krav som antagits i och som inomkort förväntas bli antagna internationellt efter beslut av (deninternationella civila luftfartsorganisationen). Dessa krav beräknas successivtkomma att medföra avsevärda minskningar av flygbullret. Brommautredningenhar också behandlat flygsäkerheten. Utredningen konstaterar att säkerhetsnivåninom luftfarten är så hög att det från säkerhetssynpunkt inte finns anledningatt ifrågasätta flygverksamheten pä t. ex. . Inga remissinstanser harheller rest invändningar mot denna ståndpunkt. En flyttning av traflken frånBromma skulle f ö. också innebära en flyttning av såväl olycksrisker somtrafikbuller m. m. till en annan plats, vilket i sammanhanget bör uppmärksammas. Ianslutning härtill vill utskottet understryka departementschefens uttalandeatt behov av två trafikflygplatser i föreligger. Detta harockså bl. a. luftfartsverket och chefen för luftfartsinspektionen konstaterat.Det bedöms vidare troligt att utvecklingen inom flygmateriel-området kommer attinnebära att inrikestrafik på kan accepteras också avmiljöskäl. Utskottetfäster för sin del största avseende vid att här berörda miljöfrågor m. m. fåren så långt möjligt tillfredsställande lösning. Vad gäller vissa remissinstansers förslagomytterligare en utredning om en permanent placering av inrikes- och allmänfiygeti ansluter sig utskottet till departementschefensuppfattning att frågan nu måste anses vara så väl utredd och belyst att någramera omfattande ytterligare utredningar i frågan inte behövs. Behov kan dockföreligga att ytterligare analysera och komplettera beslutsunderlaget i vissamera begränsade delar. Utskottet förutsätter också att så sker. Beträffande den i skilda sammanhang framfördauppfattningen att bör användas för andra ändamål än flyg,exempelvis bostadsbyggande,konstaterar departementschefen att det måste vara lättare att finna alternativmark för bostadsändamål än för flygplatsändamål, vilket även utskottet finnerriktigt. Utskottettillstyrker under hänvisning till det anförda regeringens förslag. Vaddepartementschefen i sammanhanget i övrigt anfört och förordat föranleder inteheller någon erinran från utskottets sida. ställningstagande synes yrkandena i motionen 1977/ 78:101 iväsentlig mån tillgodosedda. I övrigt avstyrker utskottet samtligamotionsyrkanden om avslag på eller ändring i propositionens förslag. Isyfte att möjliggöra att LlN:s önskemål om en snabb återflyttning till Brommaflygplats kan tillgodoses, om förutsättningar härför föreligger, avses enligtpropositionen luftfartsverket få i uppdrag att utarbeta en detaljeraddispositions- och utbyggnadsplan för som inrikesflyg-plats. Utskottetanser det vara angeläget och välmotiverat att ett sådant uppdrag ges ochavstyrker följaktligen, som av det föregående redan framgått, yrkandet imotionen 1977/78:102 om ett uttalande från sida att uppdraget inteär av behovet påkallat. Föratt behålla handlingsfriheten vad gäller inrikesflygets permanenta lokaliseringavses luftfartsverket få i uppdrag att i samråd med flygbolagen skyndsamtutarbeta det slutliga förslag till dispositionsplan för sombehövs för en överföring på kort eller till Arianda av den inrikeslinjetrafiken på . anses även böra påbörjaarbetet med en detaljerad utbyggnadsplan för en permanent inrikesterminal påArianda. Vadbeträffar OFAB-förslaget konstateras i propositionen att flertaletremissinstanser inte i detalj har gått in på detsamma. Vissa anser det varaintressant och därför böra föranleda ytteriigare studier. Förslaget kanemellertid enligt departementschefen inte läggas till grund för lösningar påkort sikt vad gäller . Utskottet förutsätter för sin del attförslaget av luftfartsverket och flygbolagen i det fortsatta planeringsarbetetoch i den mån så befinnes påkallat också beaktas. I propositionen konstateras att SJ och Stockholmskommun - på grundval av ett tidigare framlagt utredningsförslag - f n. utredermöjligheterna till en etappvis utbyggnad av en cityterminal för bl. I anslutning härtill må erinras om att numera(rskr 1977/78:37)-på förslag av utskottet i dess betänkande /78:3 - hosregeringen begärt ytterligare utredning och överväganden av frågorna omkommunikationerna mellan och m. m., avseende jämvälanläggande eller utbyggnad av en ny flygterminal i . Vad slutligen beträffar det av departementschefen ipropositionen upptagna spörsmålet om en av tidigare begärd översyn avprincipfrågorna om organisationen av och tillslåndsgivningen för den inrikesflygtrafiken finner utskottet detta inte böra prövas i nu förevarandesammanhang. Underhänvisning till vad utskottet ovan anfört hemställes 1. att med bifall till propositionen1977/78:29 och med anledning av motionen 1977/78:101 samt med avslag påmotionerna 1977/78:100, 1977/78:102 och 1977/78:103, sistnämnda motion såvittnu är i fråga, godkänner de riktlinjer för en lösning av flygplatsfrågan iStockholmsregionen som i propositionen förordats, 2. att med bifall till propositionen1977/78:29 och med avslag på motionen 1977/78:103, nämnda motion såvitt nu är ifråga, till Flygplatser m. m. på tilläggsbudget I till statsbudgeten /78 anvisar ett investeringsanslag av 6,3 milj. kr. Näiyarande:Sven (), (), (). (), (), (), (), (), (), (), (),WiggoKomstedt(m), iHållsta(c), i (s) ochSten-Ove (). belräffande.flygplatsfråganpå av , , , ,, i och (samtliga s) somansett att utskottet bort tillstyrka motionen 1977/78:102samt att därför dels den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet har" och på s. 12 slutar med "ocksåbeaktas" bort ha följande lydelse: Utskottet delar den uppfattning som förs fram imotionen 1977/78:102 där motionärerna framhåller att det torde vara omöjligtatt fatta ett beslut om återflyttning av inrikestrafiken till Bromma.Några garantier för att bullerfrågan skall kunna lösas på ett tekniskt ochekonomiskt tillfredsställande sätt vid en återflyttning till kan i daginte ges. Detta framgår med all önskvärd tydlighet av den särskilda rapport omåtgärder för att minska bullerstörningarna som Brommautredaren utfört.Alternativet att byggaom motorerna på LIN:s nuvarande flygplanstyp skulle ta och ge ettbegränsat resultat. Byte av flygplan är i stället enligt utredaren deneffektivaste åtgärden. I ett särskilt yttrande till denna utredning konstaterasemellertid att beträffande de nya flygplanstyper som studerats och som skulle medföralägre buller något beslut om tillverkning inte föreligger för någon plantyp ochatt åtskilligt utredningsarbete återstår. Om och när sådana plan kan levererasär således fortfarande osäkert. Eftersom bullerfrågan varit avgörande förinrikesflygets utflyttning till är ett beslut om återflyttning innangarantier om att bullerfrågan kan lösas på ett såväl tekniskt som ekonomisktrimligt sätt knappast tänkbart. En förutsättning för framtida inrikestrafik påBromma är enligt att fiygplatsen rustas upp för ca 500 milj.kr. Omfattande åtgärder i form av flyttning av vägar,inlösen av bostadsfastigheter etc. måste också komma i fråga. Självfalletmåste det anses orimligt att ta beslut om en sådan investering utan att deavgörande förutsättningarna är helt klarlagda. När det gäller de ekonomiska frågorna kankonstateras att luftfartsverket som är den på detta område ansvariga ochsakkunniga myndigheten i sitt remissyttrande över anför attde finansiella konsekvenserna är likvärdiga i fråga om Bromma- resp.Arlandaalternativet. Enligt luftfartsverkets yttrande skulleinvesteringskostnaderna för Arlandaalternativet ligga någon procent högre änför Brommaalternativet. Å andra sidan kan man räkna med att driftkostnadernakommer att bli lägre för Ariandaalternativet. En fortgående pris- ochkostnadsstegring skulle självfallet ytterligare accentuera detta.Luftfartsverket framhåller också att om man inskränker sig till konsekvensernaför verkets ekonomi och att någon annan är huvudman för en allmänflygplats påBromma får detta alternativ bedömas vara något bättre än Brommaalternativet.Några statsfinansiella skäl finns alltså inte för att välja Brommaalternativet,snarare tvärtom. En återflytting skulle även innebära storaomställningskostnader för vilka företaget kan få svårigheter att självtklara av. De samhällsekonomiska aspekterna har tagits upp iolika sammanhang. a. vill utskottet påpeka behovet av att behöver förnyas vid en återflyttning till . Linjeflygsbeslut att ersätta sina föråldrade Metropolitanplan med i huvudsak enentypsflotta av F-28 träffades i en situation när bolaget ansåg sig haanledning att räkna med att verksamheten på skulle upphöra och enutflyttning skulle ske senast . Enbart investeringarna i flygplanär enligt luftfartsverket av storleksordningen 1/. Övriga åtgärdersom inskolning av personal, organisation av den tekniska tjänsten osv. påpekar att de aktuellainvesteringarna i markorganisationen är av minst samma omfattning sominvesteringen i Fokker- planen.Så länge man inte kan bedöma konsekvenserna vid val av nya flygplansmodeller,deras tekniska prestanda i form av hastighet och bränsleåtgång etc. torde detvara svårt att göra några närmare samhällsekonomiska ställningstaganden. Denkortare restiden mellan och centrum kan t. ex. mer än väl komma attförloras genom de längre flygtider som plan med lägre bullernivå sannoliktskulle medföra. En samhällsekonomisk bedömning måste rimligen också inkluderade olägenheter som buller inom tättbefolkat område för med sig. Som utskottet tidigare framhållit förutsätter enåterflyttning av inrikeslin-jetrafiken från till attöverenskommelse härom förhandlingsvägen kan uppnås mellan parterna, dvs. iförsta hand luftfartsverket och berörda kommunala myndigheter. Sådana överiäggningarskulle i så fall också innefatta en noggrann och förutsättningslös prövning avsamtliga på frågans bedömning i övrigt inverkande omständigheter. Det böremellertid erinras om att anfört att man inte anseratt flygbullret kan nedbringas till acceptabel nivå och att såsom ettcentralt område bör användas för andra ändamål än flyg. har i sitt remissyttrande frånkommunstyrelsens majoritet framhållit att man ej kan acceptera sådanflygverksamhet som innebären sanitär olägenhet på fr. o. m.den 1 juli1978. Återstående alternativ synes vara en flyttning av denna flygverksamhettill Arianda, varvid ett behållande av allmänflyget på kan t. v.övervägas. I avvaktan på statsmakternas slutliga ställningstagande bör kommuneninleda planering för alternativ markanvändning. I en reservation mot detta uttalandeframhålls att en avveckling av flygverksamheten på i enlighet medtidigare planer är miljömässigt och samhällsekonomiskt motiverad.Kommunfullmäktiges majoritet har sedermera anslutit sig till denna senareuppfattning. Som tidigare nämnts råder det vidare stor osäkerhetom huruvida och i så fall när flygplanstyper med lägre buller kan komma fram,vad ett utbyte av den nuvarande och de nybeställda jetplanen till sådanaplantyper skulle innebära ekonomiskt för samt vilka nackdelar förresenärerna i form av längre flygtider detta skulle innebära. Det torde komma att dröja avsevärd tid innan det ärrealistiskt att få ett fast underlag fören bedömning av de nämnda och andraavgörande frågor. Lägger man därtill den uppfattning som redovisats frånde kommunala myndigheterna i synes det helt uppenbart att detinte är realistiskt att vänta att överläggningarna skall kunna resultera i ensnabb enighet om återflyttning av inrikestrafiken till . Den oklarhet som finns om inrikesfiygetsföriäggning i det längre perspektivet skulle sålunda bli bestående under långtid. Utan tvivel kommer detta att innebära betydande olägenheter för allaberörda. För alla parter vore det därför bra om ett slutligtbeslut äntligen kunde fattas, vilket också framhållits av fleraremissinstanser. Den ovisshet som gällt för personalen ochnödvändigheten av klara planeringsförutsättningar understryker detta. I detfortsatta arbetet med den permanenta lösningen av flygplatsfrågan bör givetvispersonalorganisationerna få vara med och all möjlig hänsyn tas till derasproblem och situation. Från planerings- och personalsynpunkt torde därförett klarläggande av att en återflyttning av inrikestrafiken till inte äraktuell vara nödvändigt. Endast härigenom skapas ett fast planeringsunderlag,och de betydande olägenheter det skulle medföra att hålla dennafråga öppen elimineras. uppfattning bör de aviserade överiäggningarna med de kommunalainstaaserna i avse de konsekvenser för somuppstår i samband med att linjeflygstrafiken definitivt utlokaliseras tillArlanda. Återstående flyg på , allmänflyget, är en primärkommunalangelägenhet. Dettaskulle innebära att luftfartsverkets engagemang på upphör. De närmareomständigheterna och formerna för detta bör bli föremål för överiäggningar. Idetta sammanhang är det naturligt att frågan om allmänflygets situationaktualiseras. Motdenna bakgrund bör uttala att något uppdrag åt luftfartsverket attsnarast utarbeta en detaljerad dispositions- och utbyggnadsplan för inte är behövlig. Genomvad utskottet i det föregående anfört synes jämväl yrkandena i motionerna1977/78:100, 1977/78:101 och 1977/78:103 i väsentliga avseenden varatillgodosedda. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med anledning av propositionen1977/78:29 och motionerna 1977/78:100, 1977/78:101 och 1977/78:103, sistnämndamotion såvitt nu är i fråga, samt med bifall till motionen 1977/78:102 a. godkännerde riktlinjer för en lösning av flygplatsfrågan i som av utskottet förordats, b. som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om uppdrag till luftfartsverket beträffande utarbetande av dispositions- och utbyggnadsplan för , GOTAB 57056 Slockholm 1977