bet · G101KU8 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om enhetliga mandatperioder för lekman-nastyrelser istatliga myndigheter I motionen 1976/77:434 av () ochKjell () hemställs att "hos regeringen anhåller attåtgärder vidtas för att införa enhetliga mandatperioder vad avserlekmannastyrelser i centrala och regionala statliga myndigheter ochorgan"; Motionärernaanför att den politiska sammansättningen av centrala och regionala statligamyndigheter och organ som leds av valda förtroendemän är beroende av detpolitiska styrkeförhållandet hos resp, väljande eller tillsättande organ.Mandatperioderna för dessa lekmannastyrelser bör därför vara samma som för deorgan som är väljande eller tillsättande, dvs, treåriga. Mandatperioderna börinledas året efter det att ordinarie val skett i hela rikettill riksdag, landsting och kommunfullmäktige. Ett sådant enhetligt förfarandeger enligt motionärerna nödvändigt utrymme för nominering av kandidater samtmöjlighet för den tillträdande lekmannasty-relsen att påverka inriktningen avkommande budget. Bestämmelser om förordnandetiden förlekmannaledamöter i statliga myndigheters styrelser finns i myndighetensinstruktion. För att ge en bild av innehållet i dessa bestämmelser har engenomgång företagits av instruktionerna (eller motarande författning) dels förde 66 centrala ämbetsverk (inklusive samtliga sju affärsverk) som harlekmannastyrelse, dels för vissa statliga nämnder och styrelser på länsnivå.Med ett centralt ämbetsverk menas i detta sammanhang en störreförvaltningsmyndighet som är direkt underställd regeringen, har hela riket somverksamhetsområde och inte utgörs av undervisnings- eller kulturorgan, Iinstruktionen anges i regel endast som lekmannaleda-möternahögst kan förordnas. Reglerom förordnandeperiodens förläggning i tiden finnsendast för vissa regionala nämnder och styrelser. Genomgången avinstruktionerna för de centrala ämbetsverken har därför kompletterats med enundersökning av förordnandetidens längd och förläggning för de nuvarandelekmannaledamöterna i dessa myndigheters styrelser. Denna undersökning harliksom genomgången av de centrala ämbetsverkens instruktioner utförts avRiksdagens upplysningstjänst. 1 1977/78. KU 1977/78:8 2 Lekmannaledamöterna i centrala ämbetsverksstyrelser utses av regeringen. Enligtinstruktionen för en mycket stor del av de undersökta myndigheterna - 50 av 66- skall lekmannaledamöterna utses för högst . För tio ämbetsverk harmandatperioden i instruktionen satts till högst . Av dessa tiomyndigheter hör sex till budgetdepartementet. Styrelseledamöterna i femmyndigheter skall enligt instruktionen för resp, myndighet utses för tre (ej högst). För en myndighet, statens invandrarverk, saknas regel ommandatperiodens längd i instruktionen. Enligt uppgift från arbetsmarknadsdepartementethar den i praxis varit . Denuvarande styrelseledamöterna i de verk, där mandatperioden i instruktionenangetts till högst tre eller , är i regel förordnade för den längstatillåtna tiden, dvs. Då mandatperioden undantagsvis ärkortare torde det i allmänhet bero på att myndigheten är föremål för översyn.Enskilda ledamöter, som inträder i stället för avgångenledamot, förordnas vanligen för den återstående delen av mandatperioden. allra flesta myndigheterna utgår förordnandet församtliga styrelseledamöter. Vid några myndigheter - ,, statskontoret, , statens industriverk- förnyas emellertid styrelsen i två omgångar med ungefär hälften avledamöterna i varje omgång. Mandatperiodenlöper förde flesta verksstyrelserna från ett visst år till och medden ett följande år. Ett tiotal verksstyrelser har mandatperioder somsammanfaller med kalenderåret, I några fall är mandatperioden föriagd på annatsätt. Exempel på detta är statskontoret och , därmandatperioden sträcker sig från ett visst år t. o. m. Underett visst år är alltså besluten om styrelseförordnanden koncentrerade . Mellan åren är däremot spridningen stor beroende på attmandatperioderna för olika myndigheter skiljer sig i fråga om längd ochförläggning i tiden. Här kan nämnas att kommer enligtföreliggande uppgifter 20 av de undersökta verksstyrelserna helt eller delvisatt förnyas, under är 1979 18 och 19. Beträffandeinslaget av valda förtroendemän i dessa styrelser kan följande uppgifterlämnas. I 51 av dessa 66 styrelser ingår minst en riksdagsledamot ellerkommunalpolitiker, dvs. en person med titeln kommunalråd, borgarråd,landstingsråd, kommunfullmäktigeledamot eller landstingsman. 1 fyra styrelserutgörs inslaget av valda förtroendemän endast av kommunalpolitiker, i 37endast av riksdagsledamöter. I de återstående tio styrelserna ingår såvälriksdagsledamöter som kommunalpolitiker. Det totala antalet lekmäni dessa styrelser uppgår till 454, Av dessa är 110 KU 1977/78:8 3 riksdagsledamöter(24 96) och 22 kommunalpolitiker (). Samtligalekmannaledamöter i styrelserna för två myndigheter - ochstatens lantmäteriverk - är valda förtroendemän, I nio andra styrelser är devalda förtroendemännen i majoritet, och i tre styrelser utgör de hälften avantalet lekmannaledamöter. Resterande 37 styrelser har alltså ett inslag avförtroendemän som uppgår till mindre än lekmannaledamöter. Vissaregionala nämnder och styrelser Samtliga ledamöter utom ordföranden(landshövdingen)dvs, 14 ledamöter utses av för en period av tre årmed början året efter det då landstingsval ägt rum. Avgår ledamoteller suppleant utses ersättare för den återstående tiden. Lantbruksnämnd.Nämnden består av lantbruksdirektören samt åtta andra ledamöter, varav fyrautses av regeringen, fyra av . Avgårledamot eller suppleant utses ersättare för återstoden av tiden. Länsarbetsnämnd.Ordförande och åtta ledamöter utses av regeringen på förslag avgeneraldirektören i . Länsarbetsdirektören ärsjälvskriven ledamot. Förordnandetiden är högst . Länsbostadsnämnd.Ordförande och fem ledamöter utses av regeringen för högst tre år.Länsbostadsdirektören är självskriven ledamot. Länsnykterhetsnämnd.Nämnden består av fem ledamöter varav två utses av , en avlänsstyrelsen och två av . Förordnandetiden är räknade fr,o, m, året efter det då landstingsval ägt rum. Avgår ledamot ellersuppleant utses ersättare för den tid som återstår, Länsskolnämnd.Nämnden utgörs av nio ledamöter av vilka två utses av regeringen, en avskolöverstyrelsen, en av och fem av . Ledamöternautses , räknade fr, o, m, den I januari året efter det dålandstingsval ägt rum. Skogsvårdsstyrelse.Styrelsen består av länsjägmästaren och sex ledamöter, av vilka tre utses avregeringen och tre av . Förordnandetiden är räknade fr. o. m.den 1 januari året efter det då landstingsval ägt rum. (Kn 1975:01), somtillkallades , har till uppgift att undersöka möjligheterna tillytteriigare decentralisering inom hela det statliga förvaltningsområdet medundantag för domstolarna, utrikesförvaltningen och det militära försvaret samtde affärsdrivande verken. Utredningen skall härvid bl. a. överväga frågan om envidgad KU 1977/78:8 4 förtroendemannamedverkani de regionala myndigheternas verksamhet, Idecember 1976 tillkallade kommunministern en utredning om vidgad länsdemokrati,den s, k, länsdemokratikommitténlKn 1976:04), I direktiven till utredningenframhålls bl, a, att enligt det synsätt som ligger bakom kraven på utredning omvidgad länsdemokrati och som kommunministern ansluter sig till är det avgrundläggande betydelse att de beslut som berör de enskilda människorna fattasså nära dessa som möjligt och i största möjliga utsträckning av folkvaldaorgan. Man måste enligt direktiven sträva efter ett system som underlättarinsyn, medverkan, kontroll och politiskt ansvarsut-krävande. De statliga myndigheternas organisation har underefterkrigstiden undergått betydande förändringar. Ett viktigt inslag i dennautveckling har varit den starkt ökade användningen av s, k, lekmannastyrelsersom ledningsorgan för myndigheter på central och regional nivå, Lekmannastyrelserför centrala förvaltningsmyndigheter tillsätts av regeringen, I varierandeomfattning utses valda förtroendemän till ledamöter av dessa styrelser. Enundersökning, som företagits av utskottet, visar att minst en riksdagsledamoteller förtroendeman ingår i styrelserna för denövervägande delen av de centrala ämbetsverken och affärsverken, I flera av styrelsernaför dessa verk utgör de valda förtroendemännen ett dominerande inslag. Närdel gäller nämnder och styrelser på regional nivå fungerar i flera fall (t, ex.lantbruksnämnd, länsskolnämnd, skogsvårdsstyrelse) landstingen somvalkorporation för en stor del av nämndens ledamöter. I ett fall -länsstyrelsen- utses numera samtliga ledamöter utom ordföranden (landshövdingen) avlandstinget. Imotionen 1976/77:434 framhålls att den politiska sammansättningen avstyrelserna för centrala och regionala statliga myndigheter är beroende av detpolitiska styrkeförhållandet hos de organ som väljer eller tillsätter dessastyrelser. Mandatperioderna för dessa styrelser varierar emellertid och är imånga fall inte desamma som förde väljande eller tillsättande organen. Enligtmotionären bör därför mandatperioderna för lekmannastyrelser - liksomvalperioderna för riksdag, landsting och kommunfullmäktige - vara treåriga ochinledas året efter valår. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är önskvärt med en bättre samordningmellan mandatperioderna för lekmannastyrelser och för de organ som utser dessastyrelser. Redan nu förekommer i stor utsträckning treåriga mandatperioder förlekmannastyrelser på såväl regional som central nivå. För vissa länsnämnder gällerdessutom bestämmelsen att mandatperioden skall inledas den I januari åretefter det då landstingsval ägt rum. Några regler av motsvarande slag finns inteför de centrala ämbetsverkens KU 1977/78:8 5 styrelser.Den av utskottet gjorda undersökningen visar att förnyelsen av verksstyrelsernavanligen sker vid budgetårsskiften. Vidare framgår av undersökningen att varjeår förnyas ungefär en tredjedel av alla verksstyrelserna. Utskottetförutsätter att regeringen utan särskilt initiativ från sidauppmärksammar frågan om mandatperiodernas längd och förläggning för statligalekmannastyrelser och vidtar åtgärder som syftar till större enhetlighet. Vadbeträffar de regionala nämnderna och styrelserna vill utskottet erinra om attfrågor om vidgad länsdemokrati utreds av länsdemokratikommitténoch att decentraliseringsutredningen enligt sina direktiv har att överväga envidgad förtroendemannamedverkan i de regionala myndigheternas verksamhet. Med hänvisning till detanförda hemställer utskottet att förklarar motionen 1976/77:434besvarad med vad utskottet anfört. Närvarande:Kari (), * (s), (), (),(), (), (), (),(), (), (), KerstinNilsson (s), () och (). *Ej närvarande vid justeringen.