bet · G101UbU21 · 1977-12-31 00:00:00 — Utredningenom skolan, staten och kommunerna (SSK) skall lägga fram sittslutbetänkande. Detta skall enligt vad utskottet erfarit innehålla bl. a.principer för en tänkbar utveckling av statens bidragsgiv-ning på skolans område.Vidare har kommunalekonomiska utredningen (SOU 1977: 48 och 78) behandlatfrågor om statsbidrag till kommunerna för bl. a. skoländamål. Denna utredningsförslag bereds f. n. inom regeringens kansli. Redanmed utnyttjande av nuvarande statsbidragsresurser är det i viss utsträckningmöjligt att anordna undervisning i små klasser ellei: grupper. (SOU 1974:53 s. 547566) har gjort en ingående undersökning av undervisningsgruppernasstorlek i utifrån förhållandena i skolväsendet /73(låg- och mellanstadierna) och /74 (högstadiet). Enligt SIAbedrevs under resp. läsår undervisningen på lågstadiet till i klassereller grupper om 20 elever eller färre, undervisningen på mellanstadiet tillungefär och undervisningen på högstadiet till i sådanaklasser eller grupper, specialundervisningsresursen på samtliga stadier ejinräknad. Ipropositionen (s. 49) anförs att elevutvecklingen i som en följd avde minskande årskullarna ger förutsättningar för en prövning av ensänkning av delningstalen på mellan- och högstadierna utan den kostnadsökningsom f. n. omöjliggör en reform av detta slag och att denna fråga skall studerasytterligare i . UbU 1977/78: 21 12 Med hänvisning till det anförda anser utskottet attriksdagen bör avslå motionen 1977/78: 1732 yrkandena 2 och 3. Enligtpropositionen är en viss omfördelning av nuvarande resurser mellan kommunerna det pris som får betalas för att dels möjliggöra ett ökat kommunalt och lokalt ansvar och inflytande, dels ge möjlighet till lokal medbestämmanderätt vid resursanvändningen, dels uppnå ett för kommunerna administrativt enkelt system. Enligtmotionen 1977/78: 1732 (yrkandet 1) bör uttala att de kommuner som pågrund av det nya statsbidragssystemet får bidragsminskning bör få fullkompensation för denna. Enligt motionärerna finiis det inget logiskt sambandmellan å ena sidan minskat statsbidrag och å andra sidan lokalt ansvar ochinflytande vid resursanvändningen. Utgångspunktenför det förehggande stalsbidragsförslaget har varit att man inom i stort settoförändrad kostnadsram för staten skall öka det lokala inflytandet påanvändningen av statsbidraget. Det är én omöjlig uppgift att konstruera ettschabloniserat bidragssystem som tar hänsyn till alla de faktorer som i dagpåverkar bidraget. Föredragande statsrådet är medveten om detta. Beträffandetilläggsbidraget (prop. s. 71) uttalas således att kommunernas kostnader försådana verksamheter vartill detta bidrag utgår måste analyseras med jämnamellanrum. SÖ skall därför få i uppdrag att som underlag för beräkningen avtilläggsbidragets storlek genomföra undersökningar angåendeledighetsfrekvenser och vikariebehov i . Skulle framdelesskillnaderna mellan kommunerna öka, heter det i propositionen, bör en förnyadprövning göras av principerna för tilläggsbidraget. Slutligenbör erinras om att SÖ enligt propositionen skall studera det nya statsbidragetsekonomiska effekter totalt för kommunerna. Utskottet utgår från att dennautvärdering och uppföljning påbörjas så snart systemet börjat tillämpas. Bl.a. vissa kommuner har uppgivit alt det nya statsbidragssystemet kommer att ledatill minskade statsbidragsbelopp. Utskottet har inte haft möjlighet att granskaunderlaget för uppgifterna. Utskottet utgår från att regeringen, om SÖ:sstudium av det nya statsbidragets ekonomiska effekter ger aiiledning till det,vid nästa lägger fram erforderliga ändringsförslag. Hurlångt förenklingen av ett statsbidragssystem bör drivas kan givetr vis varaföremål för delade meningar. Enligt utskottets uppfattning S3'nesregeringsförslaget vara väl ägnat att läggas till grund för en reform påområdet. Med det anförda avstyrker utskottet motionen 1911/18: 1732 yrkandet 1. Tre fjärdedelar av statens driftbidrag tillgrundskolan skall utgå i form av basresurs. Den är alltså grundgarantin förundervisningen inom en skolenhet. En basresurs skall i norm.alfallet utgå förvarje påbörjat 25-tal UbU 1977/78: 21 13 eleveri var och en av årskurserna 13 och för varje 30-tal elever i var och en avårskurserna 49. Enligt regeringens förslag skall basresursens storlekfastställas med utgångspunkt i antalet elevveckotimmar förrespektive årskurs. Vissa påslag av lärarveckotimmar skall göras för slöjd,hemkunskap samt alternativkurs- och tillvalsämnen. Vidare skall på högstadietpåslaget av lärarveckotimmar variera med antalet paralleller. Antaletveckotimmar per basresurs framgår av bilaga 1 till detta betänkande. Eftersomstaten bär kostnaderna för dessa resurser skall det ankomma på länsskolnämndatt fastställa basresursernas antal. Fördelningen av elever på skolenheter ochtilldelningen av basresurser skall i stort sett följa de principer som f. n.gäller vid länsskolnämnds beslut om klassantal vid . Vid mycketlåga elevantal per årskurs skall en basresurs utgå gemensamt för två ellerflera årskurser enligt de regler som gäller för anordnande av b/B-klass. Utskottetutgår från att det nya bidragssystemet inte får som konsekvens att /79 tilldelas ett färre antal basresurser än det klassantal som vidmotsvarande elevantal skulle ha medgetts enligt det gamla bidragssystemet. Vadsom anförs i propositionen beträffande basresursernas antal föranleder därföringen erinran från utskottets sida. Utskottet har inte heller något att erinramot vad som anförs beträffande skolenhetsbegreppet. Utskottet ansluter sig tilluppfattningen att skolenheternas upptagningsområde så långt detta är möjligtbör läggas fast för . Omvid en skolenhet samtliga basresurser på ett och samma stadium avserundervisning i b/B-form, skall enligt propositionen antalet lärarveckotimmar ibasresurserna ökas . Dessa tilläggstimmar kallasgarantitimmar. Utskottet, som tillstyrker detta förslag, vill i sammanhangetuttala att det bör vara möjligt för länsskolnämnd, om särskilda skäl förehgger,att besluta om garantitimmar även när en eller flera basresurser avseende tvåeller flera årskurser utgår jämsides med basresurser avseende endast enårskurs. T. ex. skall garantitimmar kunna utgå för klass av b/B-typ även om detpå stadiet i fråga finns klass av a/A-typ. Utskottetvill i sammanhanget särskilt stryka under att för högstadiet föreslagetbasresurssystem' inte får medföra att elevernas möjlighet att fritt väljaalternativkurs och tillvalsämne inskränks. Skolstyrelsen fördelar förstärkningsresursen pårektorsområden. Förstärkningsresursens storlek skall beräknas schablonmässigtpå elevantalet vid och uttrycks i veckotimmar perelev. Den totala förstärkningsresursen bör enligt propositionen utgå med 0,579veckotimmar per elev. Förstärkningsresursens uppbyggnad och innehåll framgår avbilaga 2 till detta betänkande. Huvuddelenav förstärkningsresursen per elev skall enligtpropositionen utgå direkt till kommunerna och återstoden UbU 1977/78: 21 14 per elev till länsskolnämnderna för fördelning påkommunerna efter deras särskilda behov. i länerhåller per elev, länsskolnämnderna i och resp. i vardera per elev och övrigalänsskolnämnder 0.020 veckotimmar per elev. Avden förstärkningsresurs som utgår direkt till kommun föreslås 0,469 veckotimmarper elev avse undervisningsinsatser och per elev andrainsatser under skoldagen. De senare insatserna avser aktiviteter underskoldagen som leds av lärare eller annan personal. SIAföreslog beträffande den del av förstärkningsresursen som avsågs utgå direkttill kommun att 0,450 veckolimmar skulle utgå för undervisningsinsatser och0,för andra förstärkningsanordningar. I det nu föreligganderegeringsförslaget har slöjdämnesresurser (0,per elev, prop. s.58) förts över från basresursen till den del av förstärkningsresursen som avserundervisningsinsatser. Denna del bör, som nämnts, enligt regeringensförslag föras upp med . Resurserna för andra insatser underskoldagen beräknas i propositionen . Medhänvisning tUl SIA:s förslag beträffande förstärkningsresursen begärs imotionen 1977/78: 1729 (yrkandet 2) att den del som avser andra insatser underskoldagen än undervisning skall räknas medmotsvarande minskning för undervisningsdelen. Utskottetanser att det är möjligt att föra över per elev från resursenför undervisningsinsatser till resursen för andra insatser under skoldagen.Resursens olika delar bör alltså bli per elev förundervisningsinsatser och per elev för andra insatser underskoldagen. Utskottet föreslår att med anledning av motionen 1977/78:1729 yrkandet 2 godkänner vad utskottet anfört om förstärkningsresursens olikadelar. Utskottet,som erinrar om att det förslagna statsbidragssystemet är uppbyggt så attspeciella behov kan tillgodoses, anser att bör avslå motionen1977/78: 1731 om alt länsskolnämndsresursen i bör ökas från0,020 per elev. Imotionen 1977/78: 1732 (yrkandet 4) begärs ett särskilt statsbidrag om 50 milj.kr. till den kommunala . Statsbidraget skall fördelas på kommunernaenligt särskilda regler. Medhänsyn till det statsfinansiella läget är utskottet i likhet med föredragandestatsrådet inte berett förorda att särskilda stathga medel anvisas som stödtill den kommunala musUcskolan. Frågan om kostnadsfördelningen mellan stat ochkommun behandlas av kommunalekonomiska utredningen. Som tidigare nämnts beredsutredningens förslag f. n. inom regeringens kansli. Med hänvisning härtillanser utskottet att motionen 1977/78: 1732 yrkandet 4 inte bör fciranleda någonriksdagens åtgärd. UbU 1977/78: 21 15 3.1.3Fördelning och användning av bas- och förstärkningsresurser m. m. Basresursen är en ekonomisk enhet, som tillsammansmed förstärkningsresursen och övriga statsbidrag ger det ekonomiska utrymmetför skolverksamheten. Antalet basresurser vid skolenhet fastställs av länsskolnämnden.Förstärkningsresursen och övriga bidrag som kommer i fråga skall fördelas avskolstyrelsen på rektorsområdena, vilket innebär frihet att disponeratilldelade lärarveckotimmar för indelning av eleverna i arbetsenheter, klasseroch andra undervisningsgrupper. Därmed ges större möjlighet att bygga upp enefter behoven anpassad undervisningsorganisation. Närdet gäller centralt utfärdade anvisningar beträffande undervisningensorganisation uttalade utskottet i sitt av godkända betänkande1975/76: 30 om skolans inre arbete (s. 47) att det är angeläget att deregionala och lokala skolmyndigheterna, skolledarna, lärarna och andra medarbetsuppgifter på skolans område tilläggs både friheten och ansvaret att i denpraktiska tillämpningen ute på fältet utan bundenhet vid anvisningar i alladetaljer handla med utrymme för sunt förnuft och fritt val. I del sammanhangetanförde utskottet med anledning av propositionen 1975/76; 39 och vissa motionerbl. a.: "Det finns enligt utskottets mening inte några självklara,allmänna lösningar på hur eleverna skall grupperas eller hurförstärkningsresursen skall användas. Med anledning av de nu aktuellamotionsyrkandena samt skrivningarna i propositionen vill utskottet uttala attdet bör vara möjligt att använda en del av en skolenhets eller ettrektorsområdes samlade förstärkningsresurser för att under ett läsår generelltminska klassernas och undervisningsgruppernas storlek, om det finns skäl för ensådan undervisningsanordning. Den återstående delen av skolenhetensförstärkningsresurser måste självfallet vara så stor att det blir möjligt atttillgodose de olika behov av insatser som elever med särskilda skolsvårigheterhar. En viktig uppgift för den enskilda skolenheten eller det enskildarektorsområdet blir att inom en samlad resursram planera verksamheten på detsätt som bäst svarar mot elevemas behov. börkontinuerligt utvärderas." Ibetänkandet 1977/78: 4 (s. 5) har utskottet behandlat frågan om vertikalaarbetsenheter och stadieklass inom ramen för ett nytt statsbidragssystem. Spörsmål som gäller fördelning och användning avden del av förstärkningsresursen som utgår direkt till kommun aktualiseras pånytt i tre motioner, nämligen motionerna 1977/78: 1188, 1977/78: 1723 och1977/78: 1729 (yrkandena 1 a, 1 b, 1 c och 1 d). Enligtmotionen 1977/78: 1188 bör jämHkhetssträvandena på utbildningsområdet syftatill att hålla intresset för fortsatta studier vid liv hos alla ungdomar.Studieintresset kan enligt motionären i många fall vidmakthållas genom enflexibel elevgmppering, genom vilken man kan tillgodose olikaindividualiseringsbehov t. ex. visst arbetssätt eller vissa för- UbU 1977/78: 21 16 djupningsuppgifter.Som förutsättning för en sådan undervisningsanordning anges att möjligheterskall finnas till omgrupperingar eller byte av grupp åtminstone en gång pertermin. Det bör enligt motionären lämnas information till kommunerna om attundervisning kan organiseras på i motionen angivet sätt. Utskottetkonstaterade i betänkandet 1975/76: 30 att gruppering efter färdighetsnivå kanvara motiverad för att ge tillfälle till systematisk träning i därför lämpadedelar av olika ämnen. underströks vikten av att en sådan grupperingblir kortvarig och i vart fall inte överstiger en termin. Med det anförda anserutskottet att motionen 1977/78: 1188 inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Imotionen 1977/78; 1723 begärs dels att i den nya skolförordningen skapasgarantier för att grupperna i slöjd och hemkunskap kommer att innehålla högst16 elever, dels att uttalar att eleverna även i fortsättningen skallha möjlighet att välja ämnet maskinskrivning i minst samma omfattning som , dels att uttalar att det bör skapas mindre undervisningsgrupperi ämnet teckning vid fördelning av förstärkningsresursen. för ämnet maskinskrivning efter har utskottetinhämtat att bestämmelserna i skolförordningen om maskinskrivning somfrivilligt ämne kommer att kvarstå oförändrade och att timplanen kommer attkompletteras med uppgift om att eleverna har rätt att få undervisning imaskinskrivning. Närdet gäller ämnena slöjd och hemkunskap hänvisar utskottet till vad utskottetanfört om dessa ämnen i betänkandet 1975/76: 30 (s. 50) samt till degenerella uttalandena i propositionen (s. 63) om beaktande avundervisningslokalers storiek och hänsynstagande till arbetsmiljö- ocharbetarskyddsskäl vid resursfördelningen. Med hänvisning i övrigt till attprövning av klass- och gruppstorlekar för all undervisning i skolan måsteöverlämnas till skolstyrelse, skolledare och lärare avstyrker utskottetmotionen /78: 1723. Imotionen 1977/78: 1729 (yrkandena la. Ib, le och 1 d) tas upp vissa frågor somgäller resursanvändningen, t. ex. stöd åt elever med skolsvårigheter,baskunskaper och basfärdigheter, skolans kontakt med samhälle och arbetsliv,handledare vid anpassad studiegång och kontakt mellan hem och skola samt fråganom inrättande av klassråd. Utskottetanslöt sig vid behandlingen av propositionen 1975/76; 39 tilluppfattningen att skolans förstärkningsanordningar i huvudsak bör användas förinsatser för att hjälpa elever med skolsvårigheter. På förslag av utskottet gavriksdagen vidare som sin mening regeringen till känna att elever med uttaladeskolsvårigheter, t. ex. intellektuell utvecklingshämning, borde kunna fåundervisning i särskild undervisningsgrupp (prop. 1975/76: 39 s. 239, UbU197.5/76; 30 s. 25). Även frågan ombaskunskaper och basfärdigheter har behandlats av UbU 1977/78: 21 17 utskottetår (prop. 1975/76: 39 s. 229, UbU 1975/76: 30 s. 62). I den nuföreliggande propositionen uppehåller sig föredragande statsrådet vid dennafråga med bl. a. följande ord (s. 62); "Jag vill särskilt betona vikten aven resursfördelning som medför att basfärdigheterna gmndläggs och befästs såtidigt som möjligt, bl. a. för att ge den beredskap och den motivation förfortsätt arbete i skolan som behövs för såväl kunskapsinhämtande ochfärdighetsträning som för social träning. Eftersom brister i basfärdigheterförstärker skolsvårigheteraa på högre stadier kan sådana insatser avförebyggande karaktär minska antalet elever med skolsvårigheter".Vidare anförs (s. 74): "Den samlade skoldagen med en värvning avundervisning och annan verksamhet bör ses som ett praktiskt förverkligande avskolans ansvar för elevernas hela personlighetsutveckling. Man bör därför gebegreppen kunskaper och färdigheter en vidare innebörd än vad vi traditionelltgör. All verksamhet under skoldagen, vare sig det är undervisning eller friaaktiviteter, måste sältas in i ett pedagogiskt sammanhang". Beträffandeanpassad studiegång och handledare vid densamma anslöt sig utskottet år 1976till föredragande statsrådets uppfattning att det är angeläget att garanteramedel för en handledare på arbetsplatsen åt eleven (prop. 1975/76; 39 s. 239,UbU 1975/76: 30 s; 27). Behovetav medel för kontakter mellan skolan och hemmen skall enligt riksdagsbeslutetvåren beaktas vid fördelningen av förstärkningsresursen (prop. 1975/76:39 s. 245, UbU 1975/76: 30 s. 30); Likaledeshänvisar utskottet till tidigare beslut beträffande frågan om skolans kontaktmed samhälle och arbetsliv (prop. 1975/76: 39 s. 258 f. och s. 278 f., UbU1975/76: 30 s. 35 f. och s. 42 f). Som framgått av det föregående föreslås0,per elev utgå för andrå insatser under skoldagen änundervisning. Enligtriksdagens beslut skall vid reformeringen av skolans inre arbete inrättasklassråd (prop. 1975/76: 39 s. 326, UbU 1975/76: 30). Enligt vad utskottet erfaritfinns i enlighet med detta beslut föreskrifter om klassråd intagna i detförslag till ändringar i skolförordningen som är under beredning iregeringens kansli. Eninom utarbetad promemoria (Ds U 1977: 20)Medinflytande i skolan innehåller förslag om att skolnämnder sammansatta avelever och personal och i vissa fall också föräldrar skall inrättas i varjerektorsområde/skolenhet. Vidare tar promemorian upp frå-. gan om elevernasmedinflytande i skolans olika konferenser för planering av läsårelsverksamhet. Meddet anförda föreslår, utskottet att avslår motionen 1977/ 78: 1729yrkandena 1 a, 1 b, 1 c och 1 d. Yrkanden som avser utnyttjandet av den del avförstärkningsresursen som fördelas av länsskolnämnd på kommunerna i länet försfram i två 2 1977/78.14 saml. UbU 1977/78: 21 18 motioner,nämligen motioiierna 1977/78: 1729 (yrkandet le) och 1977/ 78: 1725. Ipropositionen stryks under att länsskolnämndsresurseii inte bör låsas i enpermanent organisation utan främst användas för tillfälliga och särskildabehov. Det kan enligt utskottets mening vara lämpligt att ca två tredjedelar avresursen används för undervisning och ca en tredjedel till andra insatser.Någon exakt gräns bör dock inte sättas upp. Med det anförda anser utskottetatt motionen 1977/78: 1729 yrkandet 1 e beträffande länsskolnämndsresursensfördelning på ändamål inte bör föranleda någon åtgärd. Länsskolnämndsresursenbör enligt motionen 1977/78: 1725 kunna användas för att bestrida de: extrakostnader för särskilda insatser för fosterbarn som kan uppstå för kommun ivissa fall. Utskottethar erfarit- att och harpåbörjat överläggningar beträffande komplettering av bestämmelserna rörandeinterkommunal ersättning, för fosterbarn. Frågan gäller bl. a. sådana barn somkyrkobokförts i vistelsekommunen. motionen aktualiserade frågan bör i första hand lösas genom ändring avbestämmelserna rörande interkommunal ersättning, så att skälig ersättningkommer att utgå till kommun som tar emot fosterbarn på i det föregående angivetsätt- Medhänvisning till det anförda och då länsskolnämnd kan användalänskolnämndsresursen för i motionen nämnda ändamål påkallar inte motionen1977/78: 1725 någon åtgärd. Utskottet förutsätter därvid att och fortsätter sina redan påbörjade överläggningarbeträffande komplettering av bestämmelserna rörande interkommunal ersättning. 3.1.4Tidpunkt för fastställande av bas- och förstärkningsresurs. Riktpunkten bör enligt propositionen vara attantalet basresurser fastställs av länsskolnämnd före och att enändring av länsskolnämndens beslut skall kunna ske efter anmälan den 15augusti och då komma i fråga endast om elevutvecklingen medför behov av ettökat antal basresurser. Elevantalet avses utgöra gmnd förbeslut om förstärkningsresursens storlek. Om antalet elever ökar undeirhöstterminen skall ytterligare basresurser kiinna utgå'för vårterminen omvillkoren härför är uppfyllda och länsskolnämnden medger det. Utgår ytterligarebasresurs för vårterminen bör länsskolnämnd få besluta att hälften av denförstärkningsresiirs, som skulle utgå , får utgå för den ökning avdet totala elevantalet i kommunen som skett efter . Statsbidragettill basresurserna skall enligt propositionen beräknas i ett UbU 1977/78: 21 19 veckotimprisför varje stadium. Veckotimpriset skall vara årskostnaden för en veckotimme ibasresursen och fastställas med utgångspunkt i den lönestatistik somupprättas av (). Veckotimpriset för resp. stadium skallvidare indelas i flera a-wikelsegrupper med utgångspunkt i ett genomsnittligttimpris per stadium och kommunerna skall grupperas efter den faktiskaavvikelsen från det riksgenomsnittliga timpriset. Gruppindelningen skällfastställas med utgångspunkt i SAV:s lönestatistik och de fem gruppernafastställas enligt följande. Grupp1: intervall eller större negativ avvikelse Grupp 2: intervall 3,0 %till Grupp 3: intervall tillH-l % Grupp 4: intervall4-1,till Grupp 5: intervall 4-3,1 %eller större positiv avvikelse. En och samma kommun kan tillhöra flera olikagrupper beroende på hur stor löneavvikelsen är för de olika lärargmppema påresp. Veckotimprisetför förstärkningsresursens skall vara ett genomsnitt av detveckotimpris som gäller för låg-, mellan- och högstadierna. Utskottethar ingen erinran mot vad statsrådet anfört beträffande veckotimpriset förbasresurser och förstärkningsresurs. 3.1.5Andra bidrag för undervisningsinsatser m. m. För driften av skall kommun utöverbasresursen och förstärkningsresursen få vissa statsbidrag, bl. a. s. k.tilläggsbidrag, bidrag.till kostnader för rektor och studierektor samt bidragtill kostnader för särskild undervisning, stödundervisning i svenska ochundervisning i hemspråk. Härtill kommer bidrag till kostnader för avlöning avskoldirektör och biträdande skoldirektör samt för praktisk lärarutbildning vidgnind-skola. Särskilt bidrag skall utgå för vissa arbetsgivaravgifter, tillvilken fråga utskottet återkommer i det följande. Tilläggsbidragetär ett schablonbidfag för kommunens kostnader för lärarvikarier ochuppdragstillägg samt vissa övriga anordningar. Till-läggsbidraget har ipropositionen preliminärt beräknats till på summan av statsbidrag förbas- och förstärkningsresurser. Enligt vad utskottet erfarit skall SÖ isamarbete med genomföra en omfattandeundersökning j samtliga kommuner, innan slutlig procentsats förtilläggsbidraget fastställs föj- /79. Imotionen 1977/78:453 aktualiseras spörsmål om partiell tjänstebefrielse förarbetsvärd för lärare. Motionärerna önskar ett statsbidragssystemsom är kosthadsneutralt ur kommunens synvinkel när kommunen skall ta ställningtill frågan om sjukskrivning eller partiell tjänstebefrielse för arbetsvärd.Enligt motionärerna bör klarläggas om UbU 1977/78: 21 20 vikariekostnadervid partiell tjänstebefrielse för arbetsvärd får bestridas från tilläggsbidraget. ' Förstbör påpekas att primärkommiinen i sin egenskap av huvudman för harsamma arbets.givaransvar beträffande sina anställda lärare som beträffandeövriga arbetstagare i kommunens tjänst (jfr UbU 1975/76: 30 s. 53). Detföreslagna statsbidragssystemet ger genom sin flexibilitet bättre möjlighetertill arbetsvärd av lärare än det tidigare statsbidragssystemet. Principen medett tilläggsbidrag för olika slag av vikariekostnader gör det möjligt förkommun att inom tilläj»gsbidragets medelsram få en vikariekostnad täcktantingen det är fråga om vikariekostnad vid sjukskrivning eller vid partielltjänstebefrielse för arbetsvärd. Staten bekostar f. n. vissa omplaceringar frånanslaget Lönekostnader vid viss omskolning och omplacering under sjundehuvudtiteln.