bet · G101JuU15 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1977/78:67 med förslag om ändring i lagen (1974:8)om rättegången i tvistemål om mindre värden, m. m. jämte motion I propositionen 1977/78:67 har regeringen() efter hörande av lagrådet föreslagit all antai propositionen framlagda förslag lill 1. lag om ändring i lagen (1974:8) om rättegången itvistemål om mindre värden, 2. lag om ändring i , 3. lag om ändring i jordabalken. Rörandepropositionens huvudsakliga innehåll hänvisar utskottet till vad utskottetanför på s. 5-6 och 8. Isamband med propositionen behandlar utskottet den med anledning avpropositionen väckta motionen 1977/78:208 av () vari hemställs altriksdagen beslutar, med ändring av proposition 1977/78:67, att småmåls-lagen ejskall vara tillämplig vid handläggning av tvister om parkering på enskild mark. propositionen fogade lagförslagen är av följande lydelse. 1Riksdagen 1977/78. JuU1977/78:15 2 Lag omändring i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om Härigenom föreskrives i fråga omlägen (1974: 8) om rättegången i tvistemål om mindre värden dels att i 2. 17 och 20 SS ordet""Konungen" skall bytas ut mot ""regeringen". 14 och LS SS skall ha nedan angivna lydelse. dels att i lagen skall införas en ny paragraf, 14 a S, avnedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Mål heredes för avgörande vid M,l beredes för avgörande vid sammanträdeeller genom skriftlig sammanträde eller genom skriftlig handliiggning. Med iakttagande av handläggning. Med iakttagande av 15 och 27 SS bestämmer rätten cftei- 15 § första stycket och 27 S bestäm- omständigheterna i vilken mån mer rätten efler omständigheterna i handläggningen skall vara muntlig _ vilken mån handläggningen skall ellei- skriftlig. vara muntlig eller skriftlig. Dom skall grimdas på vad som förekommit vid sammanträdeoch vad handlingarna innehåller. Utfärdas stämning, skall svarandenföreläggas att yttra sig över käromålet. Yttrandet får göras skriftligen ellermuntligen. Muntligt yttrande skall upptecknas genom rättens försorg. Rätlen får jörelägga svaranden alt yttra sig vid påföljdatt tredsko-doiit anudrs kun lueddekis mot honom. 14 a S Har mål omhclalningsföreläg-gciiide hänskjiilils till rältegång enligt denna lag ellerhar mål upptagits efler ansökan om återvinning, får rätten förelägga svarandenatt yttra sig över käromålet rid påföljd att trcdskodoni uniuirs kan meddelasniot hoiunn. Sammanträde skall hållas, om ejenbart skriftlig handläggning med hänsyn lill målets beskaffenhet finneslämpligare. Efterkommer ej svaranden JÖre-läggande enligt 14 .S andrastycket eller 14 a . får rätten meddela Iredskodom. Beträffaude sådan don:tillämpas hestuitunelserna i 44 JuU 1977/78:15 kap. rätlegungshalken om iredskodom med anledning avsvarandens utcvaro. Iredskodom får dock meddelas ulan hinder av all kärandenej har framställt yrkande därom. Denna lag träder i kraft den . Lag om ändring i Härigenom föreskrives att 10 kap. 10 S skall ha nedanangivna lydelse. K) k, 10 Tvist om äganderätt eller nyttjanderätttill fast egendom, om rätt till servitul eller annan särskild rätt tillegendomen eller om besittning av egendomen skall upptagas av rätten i den ort.där fastigheten är. Lag samma vare. om tvisten rör skyldighet för ägare ellerinnehavare av egendomen att fullgöia något, som åligger honom i denna egenskap,eller, då nyttjanderätt eller annan särskild rätt till egendomen upplåtits,fråga är om vederlag for upplåtelsen, underhåll eller annat dylikt.Vad som sägs i denna paragraf gäller dock ej arrende-, hyres- ellerbostadsrättstvist. Tvist om äganderätt eller nyttjanderätttill fast egendom, om rätt till serviiut eller annan särskild rätt tillegendomen eller om besittning av egendomen skall upptagas av rätten i den ott.där fastigheten är. Lag samma vare. om tvisten rör skyldighet för ägare ellerinnehavare av egendomen att fullgöra något, som åligger honom i denna egenskap,eller, då nyttjanderätt eller annan särskild rätt till egendomen upplåtits,fråga är om vederlag för upplåtelsen, underhåll eller annat dylikt.Vad som sägs i denna paragraf gäller dock ej arrende-, hyres- ellerbostadsrättstvisi. Tvist med anledning av tillfällig upplåtelse aviiyttjanderätl lill mark eller hus eller del av hus for uppställning av fordonskall vid lill-länipniiii; av pnragrafcn ej anses som (vreiule- ellerhvrestvist. Ligger fastigheten under fleradomstolar eller gäller tvisten flera fastigheter under skilda domstolai".skall tvisten upptagas av den rätt. under vilken huvuddelen ligger. Denna lag träder i kraft den 1 mars1978. 1 mål som har anhängiggjoits före ikraftträdandet tillämpas äldrebestämmelser. ' Senaste lydelse 1971:480. 1* 1977/78. JuU1977/78:15 4 Lag om ändring i jordabalken Härigenom föreskrives all 8 kap. 32S och 12 kap. 71 S jordabalken' skall ha nedan angivna lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Arrendetvist som ej enligt 30 S ankommer på arrendenämndsprövning skallupptagas av den fastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen.Även klandertalan som avses 131 S och ärende enligt 9 kap. 24 S upptagesav denna domstol. Om laga domstol i tvist med anledning av tillfälligupplåtelse av nuirk för uppställning av fordon finns bestäiiunelse i 10 kap. 10§ ratlegångshulken. Tvist som efter mot arrendenämnds beslut äranhängig vid domstol får återförvisas till nänmden. 12 kap. 71 S Hyrestvist som ej enligt 69 S ankommer påhyresnämnds prövning och ej heller rör kollektivavtal skall upptagas av denfastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Om lagadomslol i tvist med anledning ii\- tillfällig upplåtelse av hus eller delav hus för iippslällning av fordon jinns bestämmelse i 10 kap. 10 §riiltegångshcdken. Besvärstalan som avses i 70 S upptages, om den rörkollektivavtal, av arbetsdomstolen och i annat fall av bt)stadsdomstolen.Besvärshandlingen skall inges till den domslol som har all upplaga besvären. Denna lag träder i kraft . Omlryckt 1971:12(19. 12 k;ip. omlryekt 1974:108?. JuU 1977/78:15 5 Lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindrevärden (småmålsla-gen) tillämpas i dispositiva tvistemål, där värdet av vad somyrkas inte överstiger ett halvi basbelopp. Lagen innehåller vissa regler somavviker från (RB), och förfarandet är så utformat att partskall kunna föra sin talan utan juridiskt biträde. Målen förbereds enligtsmåmålslagen för avgörande antingen vid sammanträde inför rätta eller genomskriftlig handläggning. Sammanträde skall hållas, om inte skriftlighandläggning anses lämpligare med hänsyn till målels beskaffenhet. Rätlenbestämmer i vad mån proceduren skall vara muntlig eller skriftlig. Parts rätt atterhålla ersättning för rättegångskostnader är begränsad och avser inte kostnadför biträde, eget arbete eller tidsspillan. Part skall kallas alt inställa sigtill sammanträde vid påföljd att Iredskodom annars kan meddelas mot honom. Omsärskilda skäl föreligger kan han dessutom kallas att inställa sig vid påföljdatt målet kan komma att avgöras utan hinderav hans ulevaro. Om ena partenuteblir får rätlen, på yrkande av närvarande part, antingen meddela Iredskodomeller avgöra målet utan hinder av den uteblivna partens ulevaro. Denangivna regleringen innebär att även om svaranden inte alls avger svaromåleller eljest hör av sig i målet käranden måste, om målet inte befinns kunnaavgöras i befintlig skick, inställa sig vid sammanträde för all framställa yrkandeom iredskodom mot svaranden och på så sätt få sin talan bifallen. Deltaförhållande leder ibland lill att käranden inte kan ta lill vara sin rätt påett tillfredsställande sätt. Mot bakgrund därav föreslås i propositionen attsvaranden i vissa fall enligt småmålslagen skall kunna föreläggas att yttra sigöver käromålet vid påföljd att Iredskodom annars kan meddelas mot honom. Sådantföreläggande skall kunna ges i samband med att stämning i målet utfärdas, isamband med alt mål om betalningsföreläggande hänskjutits lill rättegång och isamband med att mål upptas efter ansökan om återvinning. Förslagen ipropositionen bygger på en inom upprättad promemoria (DsJu 1977:5) Summarisk process. De nya reglerna i småmålslagen upptas i ett nyttandra stycke i 14 S och i en ny paragraf 14 a S- Enligtnuvarande 14 S skall rätten, då stämning utfärdas, förelägga svaranden attyttra sig över käromålet. Yttrandet får göras skriftligen eller muntligen. Enligtden föreslagna bestämmelsen i del nya andra stycket skall rätlen få föreläggasvaranden ätt yttra sig vid påföljd att iredskodom annars kan meddelas mothonom. Enligtden föreslagna bestämmelsen i 14 a § skall rätten i fall då mål ombetalningsföreläggande hänskjutits till rättegång enligt småmålslagen eller dåmål upptagits efter ansökan om återvinning få förelägga svaranden att yttra påföljd att iredskodom annars kan meddelas mot honom. JuU 1977/78:15 6 Eflerkommerej svaranden föreläggande enligt 14SellerH a Sskall enligt ett i propositionen föreslaget nytt stadgande i 15 §iredskodom kunna meddelas mot honom. Enligt samma stadgande skall härför ejkrävas yrkande av käranden. Medhänsyn till den rätlsföljd som sålunda föreslås bli knuten lill underiåtenhetenalt efterkomma föreläggande som här avses har utskottet uppmärksammat fråganvilka krav som i detta hänseende skall ställas på svarandens yttrande. Underförarbetena till småmålslagen uttalade departementschefen att närmare föreskrifterangående vad yttrande enligt 14 § skall innehålla inte ansetts påkallade.Departementschefen ansåg det emellertid givet att sådant yttrande i huvudsakborde innehålla de uppgifter som sägs i 42 kap. 7 § RB (prop. 1973:87 s. 188).Det nämnda lagrummet innebär att svaromål vid förberedelse enligt RB skallinnehålla, förutom eventuell invändning om rättegångshinder och bevisuppgift,bestämt medgivande eller bestridande av kärandens talan samt, om käromåletbestrids, grunderna härför med yttrande rörande de omständigheter, varakäranden grundat sin talan, och angivande av de omständigheter svaranden villanföra. 1förevarande proposition uttalar departementschefen bl. a. att det kan tänkasatt föreläggandet inte formellt har efterkommits men att svaranden likväl haranfört skäl som gör att det befogade i kärandens talan kan ifrågasättas. 1 ettsådant läge bör rätten enligt departementschefen har möjlighet att underiåtaatt meddela iredskodom. Vidare uttalar departementschefen att vid bedömningenav om iredskodom skall meddelas avseende bör fästas vid om svaranden visatnågon aktivitet. Enbart en begäran från svarandens sida alt målet skall sättasut till sammanträde bör enligt departementschefen inte utgöra hinder föriredskodom, om svaranden inte anför något skäl för sin begäran. Harföreläggande skett enligt 14 a § bör enligt departementschefen iredskodom iallmänhet meddelas om föreläggandet inte iakttagits. Departementschefentillägger att det inte är meningen att svaranden skall behöva lämna en merutföriig motivering för sitt bestridande än vad som betingas av syftet medföreläggandet. Utskottet,som tillstyrker en utvidgning av tillämpningen av tredskodoms-institutet inomsmåmålslagens ram, vill i linje med vad departementschefen uttalat understrykaatt i den praktiska tillämpningen mera långtgående krav inte får ställas påsvaranden när del gäller att avgöra om han skall anses ha efterkommitföreläggande enligt 14 § eller 14 a §. Det får sålunda anses tillräckligt attsvaromålet ger ullryck för svarandens inställning till käromålet och, om hanbestrider, att skälen härför anges på sådant sätt att ställning kan tas tillfrågan om målets fortsatta handläggning. mening är det angeläget att rätten i samband med föreläggandellämnar svaranden ett lättillgängligt och klart besked om vilka krav som ställspå yttrandet. Vidare är det, som framhållits under remissbehandlingen avdepartementspromemorian, av stor vikt att svaranden får ett JuU 1977/78:15 7 lättbegripligtbesked om påföljden av försummelse att avge yttrande. Frågan om informationtill svaranden i nu nämnda hänseenden är enligt utskottets mening särskiltviktig i fall då föreläggandet ges efter ansökan om återvinning enligt 44 kap.9 S RB eller 34 § lagsökningslagen. Ges Iredskodom mot svaranden i sådant fallsaknar han nämligen rätt till återvinning (44 kap. 10 § RB, 35 §lagsökningslagen). Ändringar av redaktionellart bör göras i 15 §. 1övrigt föranleder regeringens förslag till ändring av småmålslagen inte någonerinran eller något yttrande från utskottets sida. Handläggningav vissa mål om parkering I 10 kap. 10 § RB finns bestämmelser om s. k.allmänt fastighetsforum. Enligt första stycket i paragrafen skall tvist omäganderätt eller nyttjanderätt till fast egendom, om rätt till servitul ellerannan särskild rätt till egendomen eller om besittning av egendomen tas upp avrätten i den ort där fastigheten är belägen. Detsamma gäller bl. a. i fall dånyttjanderätt eller annan särskild rätt till egendomen har upplåtits och frågaär om vederiag för upplåtelsen. Paragrafen gäller dock ej arrende-, hyres-eller bostadsrättstvist. I8 kap. 29-33 §§ jordabalken (JB) finns bestämmelser om förfarandet iarrendetvister. Enligt 30 § skall vissa tvister prövas av arrendenämnd. Övrigaarrendetvister skall enligt 32 § tas upp av den fastighetsdomstol inom varsområde fastigheten är belägen. Förfarandet i hyrestvister regleras i 12 kap.68-73 §§ JB. Enligt 71 § skall hyrestvist som inte enligt 69 § ankommer påhyresnämnds prövning och inte heller rör kollektivavtal tas upp av denfastighetsdomstol inom vars område fastigheten är belägen. Förvarje län finns en fastighetsdomstol, i allmänhet tingsrätten i residensstaden.Fastighetsdomstolen består i mål eller ärende angående bl. a. arrende och hyrasom regel av två lagfarna ledamöter och tre nämndemän, se 1 och 3 §§ lagen(1969:246) om domstolar i fastighetsmål. Enligt3 S småmålslagen gäller inte den lagen i fråga om mål som av tingsrätthandläggs i särskild sammansättning, dvs. a. mål som tas upp av tingsrätt iegenskap av fastighetsdomstol. Tvistom skyldighet för fordonsförare alt betala kontrollavgift vid åsidosättandetav villkor för parkering på enskilda parkeringsplatser har i praxis på de flestahåll ansetts utgöra tvist om arrende enligt 8 kap. JB. Mål om sådana tvisterhar därför ansetts böra prövas av fastighetsdomstol, och småmålslagen har ejkunnat tillämpas på processen. Denna lags för bagalellmål avsedda bestämmelseom ersättning för rättegångskostnad har sålunda ej kommit att gälla i dessaparkeringsmål. 1 stället har tillämpats de allmänna reglerna omrättegångskostnad i tvistemål, vilket inneburit alt fordonsförarna kunnatdrabbas av kännbara kostnader om de föriorat målet. Enligtdepartementschefen finns det knappast några sakliga skäl till attparkeringstvister skall prövas av en domstol med den särskilda kompetens JuU 1977/78:15 8 ochsammansättning som fastighetsdomstolen har. Det finns heller inte enligtdepartementschefen tillräckliga skäl för att i dessa mål göra undantag frånprincipen om småmålslagens tillämplighet på enkla tvister. Delsamma gällerenligt departementschefen beträffande hyrestvister rörande tillfälliguppställning av fordon i parkeringshus, på parkeringsdäck o. d. Medutgångspunkt i dessa ställningstaganden föreslås i propositionen att tvist medanledning av tillfällig upplåtelse av mark eller hus eller del av hus föruppställning av fordon skall undantas från fastighetsdomstolarnas kompetensområde.Sådana tvister skall i stället prövas av allmän underrätt i den ort därfasligheten är belägen enligt 10 kap. 10 § RB. En bestämmelse härom förelåsinförd i sagda lagrum. Hänvisning härtill ges i 8 kap. 32 § och 12 kap. 71 §JB. Härigenom blir småmålslagen i princip tillämplig för tvister av förevarandeslag. 1motionen 1977/78:208 framställs yrkande av innebörd att småmålslagen ej skallvara tillämplig för de ifrågavarande tvisterna pm parkering på enskild mark.Motionären framhåller att den föreslagna lagregleringen kan leda lill attmarkägare ej får sina rättegångskostnader täckta i sådana mål. Det föreliggerdå risk att felparkering inte beivras, och en försämring av parkeringsförhållandenakan komma till stånd. Utskottetfinner ej anledning att för de tvister om små belopp det här är fråga om göraundantag från småmålslagens tillämplighet. Beträffande frågan omrättegångskostnader erinrar utskotlet liksom departementschefen om att rättegångsutredningen(Ju 1977:06) har i uppdrag att undersöka i vad mån småmålslagen kan behövajämkas i bl. a. delta hänseende. Utskottet avstyrker bifall till motionen. 1övrigt föranleder ej förslagen till ändringar i RB och JB någon erinran ellernågot uttalande från utskottet sida. 1. att antar det genom propositionen1977/78:67 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1974:8) om rättegångeni tvistemål om mindre värden med den ändringen att 15 § erhåller följande somutskottets förslag betecknade lydelse: Regeringens förslag Utskottets förslag Sammanträdeskall hållas, om ej enbart skriftlig handläggning med hänsyn till måletsbeskaffenhet finnes lämpligare. Efterkommerej svaranden före- Efterkommer ej svaranden föreläggande enligt 14 § andrastycket läggande enligt 14 S andra stycket JuU 1977/78:15 eller 14 a §, får rättenmeddela Iredskodom. Beträffande sådan dom tillämpas bestämmelserna i 44 kap.rättegångsbalken om iredskodom med anledning av svarandens ulevaro. Tredskodomfår dock meddelas utan hinder av att käranden ej har framställt yrkande därom. eller 14 a S, får rättenmeddela tredskodom. Beträffande sådan dom tillämpas bestämmelserna i 44 kap.8-10 H om tredskodom med anledning av svarandens ulevaro. Tredskodomenligt andra stycket får meddelas ulan hinder av att käranden ej har framställtyrkande därom. 2. att med avslag på motionen 1977/78:208antar de genom propositionen framlagda förslagen lill lag om ändring irättegångsbalken och lag om ändring i jordabalken. Närvarande:Bertil (), (), (), (),(), (), (), iKumla (s), (), i (s), (), (), () och ().