bet · G101AU4 · 1977-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner om datafrågor inom arbetslivetm. I betänkandet behandlas fem motioner om datafrågor.Fyra av motionerna avser kartläggning av datateknikens effekter påsysselsättning och arbetsmiljö samt de anställdas inflytande på datateknikensanvändning på arbetsplatserna. Den femte motionen innehåller yrkande om försökmed datorassisterad telemötesteknik. 1976/77:543,yrkandet 3, av m. fl. Imotionenyrkasatt begäratt regeringen låter genomföra en bredkartläggning av datateknikens betydelse för sysselsättningen och arbetsmarknadensstruktur. Motionen behandlasbeträffande övriga yrkanden i andra sammanhang. 1976/77:941av m. fl. Imotionen yrkas - med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/ 77:937-att hos regeringen begär förslag till lagstiftning som ger deanställda avgörande inflytande och vetorätt och arbetsköparen informationspliktminst i förväg vid införande av datorbaserade styrsystem inom näringslivoch förvaltning. 1976/77:980av m. fl. (s) I motionen yrkas att beslutar uttala 1. att sysselsättningsutredningenskall ges tilläggsdirektiv att fullfölja och komplettera tidigare prognoseröver datateknikens effekter på sysselsättningen inom olika sektorer avarbetslivet, 2. att centrum för arbetslivsfrågorskall ges i uppdrag att initiera och stödja forsknings- och utvecklingsprojektsom syftar till att anpassa datasystemen inom arbetslivet efter de anställdaskrav på medbestämmande och en bättre arbetsmiljö, 3. att staten i sin egenskap avarbetsgivare skall utarbeta och anta riktlinjer för hur myndigheterna positivtskall möta kraven från de anställdas organisationer på medbestämmande överutformningen av datasystem som påverkar de anställdas arbetssituation. 1976/77:984av m. fl. Imotionen yrkas - med hänvisning till vad som anförts i motionen 1976/ 77:980 -att beslutar uttala att styrelsen för teknisk utveckling ges iuppdrag att i samarbete med lämplig myndighet inleda praktisk försöksverk- I 1977/78. AU1911 nS: 4 AU 1977/78:4 2 samhetmed ett datorbaserat telemötessystem i syfte att främja decentralisering ochregional utveckling. Motion väckt i anslutning till propositionen 1976/77:149 om arbetsmiljölag m. m. 1976/77:1674av () och () I motionen yrkas att riksdageni anslutning till behandlingen av propositionen 1976/77:149 beslutar 3. att hos regeringen begära atten pariamentarisk utredning med facklig representation tillsätts för att utredadatoriseringens påverkan på sysselsättning och arbetsmiljö, 4. att hos regeringen begära attcentrum för arbetslivsfrågor skall ges i uppdrag att initiera och stödjaforsknings- och utvecklingsprojekt som syftar till att anpassa datasystemeninom arbetslivet efter de anställdas krav på medbestämmande och en bättrearbetsmiljö, 5. att hos regeringen begära attstaten i sin egenskap av arbetsgivare skall utarbeta och anta riktlinjer förhur myndigheterna positivt skall möta kraven från de anställdas organisationerpå medbestämmande över utformningen av datasystem som påverkar de anställdasarbetssituation. Motionentas upp beträffande yrkandena 1-2 i anslutning till behandlingen avpropositionen i SoU 1977/78:1 och beträffande yrkandet 6 av UbU i ett kommandebetänkande. Kartläggningav datateknikens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö I motionen 543 av m. fl. (s) begärs enbred kartläggning av datateknikens betydelse för sysselsättningen ocharbetsmarknadens struktur. Motionärerna tänker sig att kartläggningen kanutföras av t. ex. sysselsättningsutredningen som i så fall bör fåtilläggsdirektiv härom. m. fl. (s) vill i motionen 980attsysselsättningsutredningen skall fö tilläggsdirektiv om att fullfölja ochkomplettera tidigare prognoser över datateknikens effekter inom olika sektorerav arbetslivet, medan () och () i motionen1674 yrkar på att datoriseringens inverkan på sysselsättning och arbetsmiljöskall utredas av en pariamentarisk utredning med facklig representation. Imotionen 543 framhålls att det är omöjligt att ha en uppfattning om hurmånga anställda som totalt kommer att drabbas av sysselsättningssvårigheter pågrund av den nya tekniken, bl. a. därför att å ena sidan arbetsuppgifter ocharbetstillfällen rationaliseras bort, inte kommer till stånd eller för ändratinnehåll och å andra sidan nya arbetsuppgifter och arbetstillfällen tillkommer.Däremot anser motionärerna att det går att peka ut vissa AU 1977/78:4 3 branscheroch områden där sysselsättningseffekterna blir negativa och nämner handeln,konfektionsindustrin och sågverksindustrin samt användningen avindustrirobotar inom främst tillverkningsindustrin. Motionärerna menar attsamhället för lättare att klara den omställning som blir en följd avdatateknikens fortsatta expansion om den tekniska utvecklingen och desskonsekvenser för den ekonomiska och sociala utvecklingen är kända i god tid.Den tekniska utvecklingen kan då styras och icke önskvärda konsekvenserförhindras. Enligtmotionen 980 finns det anledning att ha en positiv grundinställning tillutnyttjande av datorer i arbetslivet. Datatekniken kan i ett land som Sverigebli ett allt viktigare instrument för ett fortsatt välstånd. Inte minst viktigkan datatekniken bli för att ge låglönebranscher som lekobranschen en ökadchans att överleva. Datatekniken medför dock risker och problem som måstebemästras. De förändringar den leder till innebär ofta en minskning av dettotala antalet anställda. Men enbart minskningen ger ingen riktig bild avdatorernas effekt på sysselsättningen. för människor med storyrkesskicklighet se sina gamla kunskaper bli värdelösa. De placeras måhända pånya men enklare och mer rutinmässiga jobb med en försämrad arbetssituation somföljd. De nya jobben kan också kräva helt andra kunskaper som gör omskolningsvår eller omöjlig. Den nya tekniken kan därmed leda till en större mängdutslagna människor än minskning av nettoantalet sysselsatta. Vid utformningenav datorsystemen måste därför väljas lösningar som motverkar arbetsmiljö- ochsysselsättningsproblem. Dataindustriutredningenhar gjort en beräkning av datateknikens sysselsättningseffekter. Studier isamma ämne har också gjorts inom . Dessa prognoser börkompletteras av den parlamentariskt sammansatta sysselsättningsutredningen meden kartläggning av de framtida effekterna på sysselsättningen inom olikasektorer av arbetslivet. Imotionen 1674 anförs bl. a. att den fortgående debatten om datatekniken och denpersonliga integriteten har varit nödvändig och viktig. Datateknikens övrigaeffekter på samhället och för den enskilde har inte alls uppmärksammats isamma utsträckning av den allmänna opinionen. Dessa effekter blir dock med allsäkerhet på minst lika viktiga som de renodladeintegriteisskyddsfrågorna. Inte minst gäller det om datoriseringens effekter påarbetslivet i form av påverkan på sysselsättning, arbetsmiljö och möjlighetertill medbestämmande. Undersökningarom datoriseringens effekter på sysselsättning och arbetsmiljö Som nämns i ett par av motionerna gjordedataindustriutredningen i betänkandet Data och näringspolitik (SOU 1974:10 s.104 f) försök att belysa datateknikens sysselsättningseffekter inomkontorsområdet och det administrativa området. Den beräkning som därvidgjordes har karaktär av räkneexempel. I*1977/78. AU 1977/78:4 4 Kalkylen finns redovisad idatasamordningskommitténs (DASK) betänkande ADB och samordning (SOU 1976:58) iett särskilt avsnitt om de anställda och arbetsmiljön (s. 109-124). Närdet gäller datateknikens effekter på sysselsättningen inom kontorsarbete ochannat administrativt arbete anlägger DASK följande allmänna synpunkter. Datateknikens inverkan på sysselsättningen inomkontorsarbete och annat administrativt arbete kan beskrivas i form av primäraoch sekundära effekter. De primära effekterna består i allmänhet dels i attarbetsuppgifter och arbetstillfällen bortrationaliseras, inte kommer till ståndeller får ändrat innehåll, dels i att nya arbetsuppgifter och arbetstillfällen-vanligen färre än de bortrationaliserade - tillkommer, bl. a. systemerare,programmerare, operatörer och stanspersonal. Minskat personalbehov ikombination med bättre beslutsunderlag antas medföra sänkta kostnader och/ellerökade intäkteroch alltså ökad produktivitet och lönsamhet. Detta antas i sintur leda till nya investeringar och därmed även nya arbetstillfällen. Manär i stort överens om att datatekniken totalt sett leder till en minskning avantalet arbetstillfällen. Däremot har det visat sig svårt att beräkna hur stordenna effekt är. Det sammanhänger bl. a. med alt datatekniken i allmänhetinförs stegvis och att det tar tid att förverkliga personalbesparingar ochandra rationaliseringsvinster. En annan faktor som försvårar beräkningen är attdatatekniken till stor del införts i verksamheter som sysselsättningsmässigtexpanderat under 60- och börian av 70-talet, t. ex. banker, försäkringsbolagoch de administrativa delarna av varuproducerande företag samt den offentligaförvaltningen. Effekterna på sysselsättningen bör därför till stor del hainneburit minskade personalökningar i stället för faktiska personalminskningar.Föreliggande material, t. ex. nedan redovisade kalkyler, tyder på attdatateknikens effekter på sysselsättningen inom kontorsarbete och övrigtadministrativt arbete varit relativt måttliga på de områden som hittillsdatoriserats, dvs. främst större företag och stora delar av den offentligaförvaltningen. Det förhållandet att datatekniken direkt och indirekt medför nyaarbetstillfällen gör emellertid att antalet bortrationaliserade och uteblivnaarbetstillfällen kan vara betydande utan att detta behöver återspeglas iantalet sysselsatta. I vilket fall som helst är dock antalet arbetstillfällensom genom datatekniken fött helt eller delvis ändrat arbetsinnehåll betydligtstörre än antalet bortrationaliserade och uteblivna arbetstillfällen. Inom prognosbyrå harunder bedrivits ett projekt benämnt ADB och arbetskraften. Syftetmed projektet har varit att belysa 2. inom vilka arbetsområden ADBhittills har tillämpats 3. vilka yrken som berörs direkteller indirekt av ADB:s införande på olika arbetsområden 4. vilka utbildningskravADB-användningen ställer 5. vad som händer med dem varsarbetsuppgifter överförs till ADB 6. hur ADB-personal rekryteras ochutbildas. Vidare var syftet med projektet att ge 7. en prognos över ADB:sutveckling och AU 1977/78:4 5 8.en prognos över ADB:s effekter. Inom ramen för projektet har gjorts följandesektorstudier, nämligen Verkstadsindustrin(1972),Övrigaindustrier(1974),Varuhandeln (I975)samt Landstingen och Statlig sektor (1976). Vidare har gjortsen framtidsstudie för att belysa datateknikens utveckling ochkonsekvenser(1974). Undersökningarna har sammanfattats och analyserats i en iaugusti 1977 avgiven slutrapport (Information i prognosfrågor 1977:2). Deanställdas inflytande på datateknikens användning Som bakgrund till yrkandet i motionen 941 av LarsWerner m. fl. (vpk) anförs att införande av datorbaserade styrsystem inomnäringsliv och förvaltning oftast sker över huvudet på de anställda och utanmöjlighet för dem att påverka systemets utformning, bl. a. till följd avledningens överlägsna tillgång till expertis och kunskap. Därför krävs attarbetsgivaren i förväg skall informera om de system som planeras.De anställda skall ha avgörande inflytande och vetorätt vid införande avsystemen. Imotionerna 980 av m. fi. (s) och 1674 av ()och () hävdas att staten bör gå i spetsen när det gälleratt möta löntagarorganisationernas krav på medbestämmande över datasystem sompåverkar de anställdas arbetssituation. Staten kan härigenom blimönsterbildande för det privata näringslivet. Riktlinjer bör därför utarbetasinom regeringens kansli i samarbete med de statsanställdas organisationer.Motionärerna anger i nio punkter principer som bör vara vägledande vidutarbetandet av riktlinjerna. Tillstöd för yrkandet om forskning och utvecklingsarbete anförs i motionerna 980och 1674 att nuvarande datasystem inom arbetslivet har ensidigt styrts av dekrav som arbetsledningen har ställt upp. Datateknikens stora möjligheter attockså förbättra den anställdes arbetsmiljö i vid mening har inte på långt närutnyttjats. LO har i medvetande härom inlett samarbete med en forskargrupp, mendet är helt klart att forskningen på detta område måste fö en helt annan breddoch andra finansiella garantier än nu är fallet. därför fö i uppdrag att initiera och stödja forsknings- ochutvecklingsprojekt som syftar till att anpassa datasystemen inom arbetslivetefter de anställdas krav på medbestämmande i fråga om arbetet och dess innehållsamt en bättre arbetsmiljö. Regeringen har tillsatt ensamrådsgrupp för datafrågor under ordförandeskap av budgetminister uppgift är enligt direktiven att utarbeta de riktlinjer som krävs fören medveten AU 1977/78:4 6 datapolitik.Riktlinjerna skall i första hand avse förhållandena inom statsförvaltningen.Gruppen skall avge förslag till sådan organisation för beredning avdatafrågorna att en fastare samordning på området blir möjlig. Vidare skallanges målsättningen för datapolitiken i vad avser framtida systemstruktur,drifts- och funktionssäkerhet, användarinflytande m. m. I övrigt nämnsintegritets- och säkerhetsfrågorna samt möjligheterna att använda' merdecentraliserade system och smådatorer. Det påtalas att dataproducerade beskedav olika slag som går ut till skilda medborgargrupper ofta inte motsvarar dekrav på begriplighet som mottagarna kan ställa. Det uppdras även åt gruppen attfölja beredningen av datapolitiska frågor inom olika departement. I fråga omanvändarnas och övriga personalgruppers inflytande över systemutveckling m. m.anförs följande: Erfarenheterna av de gångna årens systemutvecklingtalar för att ADB-systemen kommer till störst nytta om olika användargrupperhar inflytande över systemutveckling, driftsfrågor etc. Det är angeläget ochnaturiigt att systemanvändarna, både myndigheterna och deras personal, aktivtkan följa och medverka i utvecklingen av systemen och planeringen av driften. Datoriseringen inom arbetslivet har på senare årföranlett i (LO) och () att vidta särskilda åtgärder. Efter utredning antogLO:s landssekretariat ett handlingsprogram för företagsdemokratioch data. Vidare har bildats ett , och forskning kring datateknik,fackföreningar och företagsdemokratin har igångsatts på LO:s initiativ (sevidare nedan). TCO tillsatte en arbetsgrupp för datafrågor som ettår senare avgav rapporten i arbetslivet avsedd att tjäna som en förstaproblemorientering om de frågor som faller inom gruppens bevakningsområde. Somovan nämnts har LO tagit initiativ till ett forskningsprojekt vars praktiskasyfte är att främja fackföreningsrörelsens resursuppbyggnad inom områdenaplanering, styrning och datoranvändning. Verksamheten benämns DEMOS-projektetoch är inriktad på att tillsammans med arbetsgrupper inom ett antal fackklubbarstudera och analysera företagens planering, styrning och datoranvändning ochsamtidigt prova fackliga arbetsformer vid utredningar. Vidare försöker manutveckla alternativa teorierom forskningsmetoder för problemområdet ur ettlöntagarperspektiv. inleddes och planeras pågåtill och med . Det stöds ekonomiskt av jubileumsfond ocharbetarskyddsfonden. Centrumför arbetslivsfrågor inrättades som forskningsinstitutinriktat på arbetsmarknadsparternas behov av praktiskt ulrednings-ochutvecklingsarbete. Syftet är att stödja strävandena att förnya arbetslivet. Ettforskningsprogram har börjat utformas. De fackliga organisationerna har därvidvisat på omfattande forskningsbehov om bl. a. datafrågor och tekniska ochadministrativa styrsystem. AU \91in%:4 7 I motiveringen till motionen 984av LennartPettersson m. fl. (s)anförsatt datorer samverkande i telekommunikationssystemkan öka möjligheterna för kommunikation och kontakt mellan människor som ärgeografiskt skilda åt och därmed öppna en ytterligare möjlighet till ett merdecentraliserat samhälle. Vidare ligger tidsmässiga och ekonomiska vinster inomräckhåll om resor och sammanträden kan minskas med hjälp av en utvecklad tele-och datateknik. De försök som görs bör byggas ut och lämpligen prövas inommyndigheter som är eller kommer att bli uppdelade genom omlokalisering. Med hänsyntill det anförda bör styrelsen för teknisk utveckling få i uppdrag att isamarbete med lämplig statlig myndighet inleda praktisk försöksverksamhet meddatorbaserat telemötessystem. Datatekniken har vuxit fram under efterkrigstidenoch medfört en omvälvning inom informationsbehandlingen. Den nya tekniken meddess mångsidiga användningsmöjligheter har efter hand fått allt störrebetydelse för administration, samhällsplanering, forskning och industri. Ävenom utvecklingen allmänt sett varit till fördel har den självfallet inte kunnatföriöpa problemfritt. Styrning och kontrollerande insatser från samhällets sidahar visat sig nödvändiga. Utskottet berör inledningsvis några av dessainsatser. Enfråga som ganska tidigt uppmärksammades i vårt land är skyddet för privatlivetvid ADB-registrering. Statsmakternas överväganden i den frågan ledde fram till1973 års datalag och inrättandet av en särskild myndighet, datainspektionen.Vid lagens tillkomst var man på det klara med att lagen såsom ett förstlingsverkpå sitt område inom en ganska snar framtid kunde behöva ändras ochkompletteras. tillsattes därför en utredning om översyn avlagstiftningen om personorienterad ADB-information m. m. Utredningenshuvuduppgifter är att undersöka möjligheterna att ytterligare stärka skyddetför den personliga integriteten men också alt ta upp den betydelsefulla fråganom hur datoriseringen påverkar offentlighetsprincipen. Behovetav åtgärder för att främja den svenska dataindustrins konkurrenskraft samt detövriga näringslivets konkurrenskraft genom effektivare användning avdatatekniska hjälpmedel behandlades under den förra delen av avdataindustriutredningen, vars arbete slutredovisades i betänkandet Data ochnäringspolitik (SOU 1974:10). Statsmakternas ställningstaganden tillutredningens förslag finns redovisade i prop. 15 (s. 31)och NU1975:15(s. 24),rskr 1975:99. En fortsatt utredningsverksamhet pågår inomstatens industriverk vars dataindustri- och datatjänstutredning AU 1977/78:4 8 avseratt kartlägga och analysera den svenska dataindustrins och datatjänstproduktionensutveckling samt marknadsutvecklingen för datorer ochdatakommunikationsutrustning. Fråganom samordningen av ADB-verksamheten inom den offentliga förvaltningen harbelysts av datasamordningskommittén i betänkandet ADB och samordning (SOU1976:58). Den viktigaste uppgiften för kommittén var ätt pröva om och på vilkasätt samordning i dalabehandlingen kan och bör ske över sektors- ochmyndighetsgränser i den offentliga förvaltningen. BetänkandetADB och samordning kommer att utgöra en av utgångspunkterna i arbetet för densamrådsgrupp för datafrågor som regeringen tillsatte och somleds av budgetminister . Den nya samrådsgruppens uppgift är enligtdirektiven att utarbeta de riktlinjer som krävs för en medveten datapolitik.Riktlinjerna skall i första hand avse förhållandena i statsförvaltningen menanses kunna bli av värde även för den kommunala förvaltningen och förnäringslivet. Till de frågor som skall prövas av samrådsgruppen hörorganisationen för en fastare samordning av beredningen av datafrågor,integritets- och säkerhetsfrågor, möjligheterna att satsa på meradecentraliserade datasystem, myndigheternas och de anställdas inflytande påsystemutvecklingen samt önskemålet att i ökad utsträckning ta hänsyn till demedborgargrupper som direkt berörs av ADB-systemen. Isistnämnda hänseende pekas i direktiven på att dataproducerade besked om ut-och inbetalningar, krav, bidrag, upplysningar etc. ofta är utformade på ettsätt som inte motsvarar de anspråk på begriplighet som mottagarna kan ställa.Slutligen skall samrådsgruppen följa beredningen av dalapoliliska frågor inomolika departement. Deföreliggande motionerna tar upp andra aspekter på de teknologiska förändringarsom dalatekniken medför. Tekniken utgör en pådrivande faktor när det gäller destrukturella förändringarna på arbetsmarknaden och för därmed direktasysselsättningseffekter. Men tekniken påverkar också innehållet i mångaarbetsuppgifter och kan leda till såväl förbättringar som försämringar iarbetsmiljön. Möjligheterna till medbestämmande och självbestämmande i arbetetsammanhänger med den användning datatekniken för. Imotionerna 543 av m. fi. (s), 980 av m. fl. (s)och 1674 av () och () begärs en karlläggningav datateknikens sysselsättningseffekter.Mouonävema menar sammanfattningsvisatt datateknikens fortsatta expansion kommer att på ett genomgripande sätlförändra arbetsliv och arbetsmarknad. Om den tekniska utvecklingen och dessföljder är kända , blir det möjligt att styra denna utveckling ochförhindra icke önskvärda konsekvenser. Somframgår av den tidigare framställningen har dataindustriutredningen,datasamordningskommiltén och prognosinstitut gjortförsök att uppskatta datoriseringens effekter på sysselsättning ocharbetsmiljö. Undersökningarna tyder på att datatekniken totalt sett leder till AU 1977/78:4 9 minskadearbetstillfällen men också till stora förändringar i arbetsinnehållet för dearbetstagare som berörs av övergången till datateknik. De gjordaundersökningarna visar på avsevärda metodsvårigheter när det gälleratt beräkna datateknikens sysselsättningseffekter, och i huvudsak är det denhittillsvarande utvecklingen som har kunnat belysas. Det kan emellertid hävdasatt datateknikens expansion kommer att fortsätta i accelererande takt. Härförtalar faktorer som sjunkande anskaffningskostnader för datautrustning ochdatabearbetning, större möjligheter att använda telekommunikationer idatabehandling och det växande utbudet av billiga smådatorer av olika slag. Ensådan utveckling kommer att förstärka de effekter som berörts. Därtillkommer att datorer kan användas inte bara för informationsbehandling ulan ocksåi den industriella produktionen, t. ex. för att styra en pappersmaskin, entryckpress eller en sorteringsmaskin i ett sågverk. Denna teknik är etableradoch kan väntas fö allt vidareanvändning i den industriella verksamheten medminskat arbetskraftsbehov som följd. Utskottetvill framhålla alt del är nödvändigt för att liksom liggalångt framme i användningen av datatekniken. Motionärerna har uppenbariigensamma synsätt. Mot denna bakgrund och med hänsyn till vad ovan anförts är detangeläget att man bygger vidare på tidigare gjorda undersökningar och gör enbred kartläggning av datateknikens framtida effekter på arbetsliv ochsysselsättning. En sådan kartläggning skulle utgöra en betydelsefullkomplettering av den utredningsverksamhet på andra centrala delar avdataområdet som redan har satts i gång. Vad gäller formerna för utredningsarbetethar i två av motionerna väckts tanken att kartläggningen bör ulföras avsysselsältningsulredningen. I och för sig är detta en möjlighet, men enligtutskottets uppfattning bör det ankomma på regeringen att bestämma vilken formutredningsarbetet bör ha. Arbetet bör dock ske under medverkan avpariamentariska företrädare och arbetsmarknadens parter. Regeringenbör underrättas om vad utskottet anfört med anledning av de aktuellamotionsyrkandena. Itre av motionerna behandlas de anställdas inflytande på datateknikensanvändning. Sålunda begär m. fl. (vpk) i motionen 941 förslag tilllagstiftning som tillförsäkrar de anställda ett avgörande inflytande ochvetorätt vid införande av datorbaserade styrsystem. Arbetsgivare bör vidareåläggas all i förväg informera de anställda innan ett sådantsystem införs. Arbetslivetsdatorisering har ägnats ett betydande intresse av den fackliga rörelsen. LOantog ett särskilt handlingsprogram om förelagsdemokrati ochdata vari beaktas de nya möjligheter lill inflytande för de anställda som lagenom medbestämmande i arbetslivet är avsedd att ge. Även inom TCO har bedrivitsett motsvarande programarbete. Avtalsreglering beträffande dalafrågor hardärefter aktualiserats av LO och PTK i förhandlingarna med SAF om medbestämmandeavtal. AU 1977/78:4 10 avstyrkerutskottet yrkandet om lagstiftning. Enligtmotionerna980och I674av m. fl.