bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Byggnadsiyrelsen beräknar för sin del all lågbroförbindelsentillgodoser kravet av för förflyttning frånledamotsrum lill plenisal. Detta skulle innebära all den tidigare föreslagnagångförbindelsen i två plan (4 och 5) mellan kanslihuset och bankhuset direktin i plenisalen endast skulle ha minskat den längsta förflytiningstiden med enminut. Merarättvisande måste vara att jämföra alternativen utifrån sådana faktorer somgångavstånd och kommunikationsledet. 1 nuvarande riksdagshus är längstaförflyiiningsavslåndet eller endast 1/3 av motsvarande avstånd i deföreslagna byggnadskomplexen. Den ovan beskrivna vertikalförflytlningen ihissar och rulltrappor - uppifrån-neråt i kanslihuset och 14 meternerifrån-uppål i riksbankshuset -tillkommer som en ytterligare negativ faktorför alternativet . Över huvud taget förefaller sambanden inomoch mellan gamla , del nästan totalt ombyggda bankhuset ochkanslihuset bli lindrigt sagt mindre goda, vilket i lika mån drabbar bådeledamöter och personal. Även massmediernas arbetsförhållanden försämras pågrund av de bristande kontaktmöjligheterna i de fem-sex inom en väldig ytaspridda byggnader, som föreslås bli nya arbetsplats. Enannan fråga som inte kan förbigås gäller kostnadsberäkningarna. 1förvaliningsstyrelsens första förslag (1974) beräknades investeringskostnadernaför del nu aktuella återflytlningsallernalivet till drygt 120 milj. kr. ochårskostnaderna lill drygt 16 milj. kr. För Sergelstorgsallernativel beräknadesårskostnaden till knappt 20 milj. kr. inkl. ett belopp på 2,3 milj. kr. Denna skillnad i årskostnad bedömdes avriksdagshusulredningen som stor, och utredningen ansåg att alternativetHelgeandsholmen med avseende på kostnad var överlägset alternativet . 1 det nu framlagdaförslaget beräknas investeringskostnaderna för Helge- KU 1977/78:23 20 andsholmsallernativettill 260 milj. kr. - vartill kommer inredningskostnader på 52 milj. kr.-ochårskostnaderna till drygt 30 milj. kr. har sålunda de beräknadekostnaderna för återflyttning till ungefär fördubblats. Ävenför alternativet långtidsförhyrning vid redovisas nudramatiskt ökade kostnader. Kommunens nya offert har av förvaltningsstyrelsenberäknats innebära årskostnader på sammanlagt drygt 36 milj. kr.Förvaltningsstyrelsen har då dels inkluderat vissa kostnader förHelgeandsholmsbyggnaderna, dels räknat med att vissa AP-fondslån kan komma attkonverteras till en högre räntesats än f n. . Det harsålunda redan nu visat sig alt offert var fördelaktig för ochborde ha godtagits. Del kan nämnas all de nuvarande årskostnaderna förriksdagen vid uppgår till knappt 14 milj. kr. (exkl.garagekostnader). Förvaltningsstyrelsen borde sålunda ha upptagit direktaförhandlingar med kommunen med utgångspunkt i den tidigare offerten och i dehyreskontrakt som gäller. Den jämförelse som rimligen skall göras mellan debåda alternativen bör, som tidigare anförts, självfallet avse entidpunkt då båda alternativen är kostnadsmässigl jämförbara, dvs. då ävenHelgeandsholmsallernalivet kan stå färdigt och då framtida ökning avbyggnadskostnadema kan tas med i bilden. Skillnaden för statsverket bliringalunda oväsentlig. Redan i nuvarande kostnadsläge skulle en återflyttningtill medföra direkta investeringskostnader på minst 300 milj.kr. och dessutom diverse svårberäknade följdkostnader, som bl. a. hänger sammanmed den planerade departementsbyggnationen i . Så sent somi april anförde regeringen i sitt ålstram-ningspaket att vissa byggnadsarbeten i m, m,inte borde utföras med den forceringsom den dittillsvarande planeringen innebär. Som ett led i det s. k.stabiliseringsprogrammet ansåg regeringen det vidare önskvärt att riksdagensåterflyttning, då beräknad lill , skulle senareläggas. Trots detta synesförvaltningsstyrelsens förslag fortfarande innebära att nu skallfatta beslut som siktar till en återflyttning till under hösten1983. Delnu framlagda förslaget från förvaltningsstyrelsen visar all det är alt tills vidare stanna kvar i hyrda lokaler vid , vilkaär direkt anpassade till behov, än all lägga ned hundratals miljonerkronor på en ombyggnad av de gamla riksbyggnaderna på liksom avdet nuvarande kanslihuset. Numerafinns för övrigt konkreta förslag, som medger atl inom ramen för alternativetSergels torg planera för en rationell expansion av kontorsfunktionerna idirekt och nära anslutning till det nuvarande . I motionen 1977/78:21 av m. fl. (vpk)föreslås besluta att 1. avslå förvaltningsslyrelses förslag1977/78:5 rörande lokalfrågor på m. m., 2. uttala att bör kvarstanna vid . KU 1977/78:23 21 3. uppdra ål förvaltningsstyrelsen alt upptaerforderiiga förhandlingar med i frågan. Motionärernaerinrar om atl det redan vid behandlingen av lokalfrågor på längresikt anfördes starka betänkligheter mot en återflyttning tillHelgeandsholmen. Dessa betänkligheter har, säger motionärerna, ökatallteftersom tiden gått, såväl från funktionssynpunkt som i fråga omkostnadsberäkningar. Från kommunisterna har i tidigaresammanhang anförts alt utredningsarbetet måste omfatta även alternativetkvarslannande vid och inte ensidigt bedrivas så, alt handlingsfrihetbegränsas inför det slutliga ställningstagandet. Förslaget frånförvaltningsstyrelsen innebär atl Helgeandsholmsallernalivet genomförs och atlerforderliga medel härför anslås. Den utredning som ligger till grund förförvaliningsstyrelsens förslag har, säger motionärerna, redan starktifrågasatts. Sålunda har på flera vikliga punkter kommit lillandra slutsatser än utredningen, i fråga om såväl de ekonomiska beräkningarnasom expansionsmöjligheterna i de båda alternativen. Enligt motionärernaöverdrivs uppenbariigen i utredningen svårigheterna atl expandera vid och förringas tekniska och ekonomiska problem vid . Motionärernakan inte finna att utredningen bevisat att en återflyttning till Helgeandsholmenskulle vara del bästa alternativet, vare sig ur funktionssynpunkl eller ifråga om kostnadsberäkningarna. Enligt motionärernas mening talar tvärtom enrad skäl för att bör stanna kvar vid . Imotionen 1977/78:920 av () hemställs atl beslutaruttala 1. alt del pågående projekteringsarbetet beträffande H2 avbryts, 2. att det av förvaltningsstyrelsen begärda anslagetpä 40 milj. kr. 3. alt min tidigare hemställan om 2,5 milj. kr. fördet fortsatta arbetet för redovisning av förslaget Samspel kvarstår. Imotiveringen hänvisas till vad som anförts i motionen 1977/78:9 av sammemotionär. Därjämte framläggs en kostnadsjämförelse i tablåform mellanSilow-gruppens förslag H 2 och förslaget Samspel enligt kostnadsläget1974-04-01. Enligt tablån blir summan av årskostnaderna för förslaget H . och för förslaget Samspel . Enligtmotionären redovisar det aktuella förslaget H 2 en ej funktionsduglig byggnad.Bl. a. belastas det långa avståndet mellan längst bort belägna arbetsrum ochplenisalen av minst en färd med hiss och fyra färder med rulltrappa, med riskför köbildning på dessa fem ställen. Redovisningenav H 2 visar vidare enligt motionären att flera utrymmen inte motsvarar enstävlingsprogrammets krav och atl förslaget ej ger någon reservyia. KU 1977/78:23 22 Beträffande förslaget Samspel anför motionären atlendast detta har tillgodosett beställning atl bl. a.förslaget I b skulle prövas. Samspelär enligt motionären en vidareutveckling av det i skriften hus klartillustrerade förslaget I b. Genom bearbetningen har förslaget nått högstaekonomi. a. ger del en reserv- och överyla . Gångavståndetmellan arbetsrum och plenisal är mindre än en tredjedel av del aktuellaförslaget, och köbildning kan uppstå vid högst ett ställe. Motionärenframhåller särskilt att förslagen 1 b och Samspel ryms inom en enda slutenanläggning och alt det torde ta avsevärd tid innan utrymmesreserver utanförHelgeandsholmen behöver tillgripas utöver vad dessa förslag kan erbjuda. För närmare detaljerhänvisas till motionens text. I utskottets betänkande 1975:13 lämnas på s. 17-22en översiktlig redogörelse över riksdagshusfrågans behandling under senare år.Redovisningen avser liden års riksdagsbeslut i frågan.Utskottet hänvisar utan upprepning här lill den angivna redovisningen. I framställningen 1974:20 från riksdagensförvaltningsstyrelse redovisades för resultaten av det inomförvaltningsstyrelsen bedrivna utredningsarbetet (riksdagshusutredningen1974). Styrelsens förslag innebar alt skulle besluta alt flyttatillbaka till ombyggda lokaler på och uppdra åt styrelsen attföranstalta om fortsalt arbete med lokalfrågor i enlighet med de avstyrelsen uppdragna riktlinjerna och i princip enligt utredningens alternativ2. Det av styrelsen förordade alternativet (H 2) innebar att riksdagshusetbehålls i del närmaste oförändrat, medan plenisalen förläggs tillriksbankshuset som påbyggs. Alla ledamotsrum läggs avskilt i kanslihuset,vilket förbinds med riksbankshusel genom en nybyggd gångbro över Slallkanalen.Vid expansion avses kanslihusannexet, dvs. , kunna utnyttjas för behov. En lösning i enlighet medalternativet H 2 innebar enligt förvaltningsstyrelsen alt fårvälfungerande, egna lokaler i centralt, traditionellt och representativt läge.Riksbyggnaderna bevaras på ett meningsfullt sätt. Ledamöterna får arbetsrum medbostadsmöjlighet i en väl avskild "hotelldel", kanslihuset.Årskostnaden anges bli lägre än vid . hade också närmare studeratytteriigare två alternativ till ombyggnad på , vilkarepresenterade andra principer för lösning av lokalfrågor. I detförsta (H 1) behålls i del närmaste oförändrat, medan bankhusetrivs och ersätts med en nybyggnad som tillgodoser huvuddelen av lokalbehovet,bl. KU 1977/78:23 23 Kanslihuset las inte alls i anspråk i delta alternativ men avseskunna utnyttjas vid framtida expansion. Del andra ombyggnads-alternativet (H 3)innebär större förändringar av inre men ingen synlig förändringav det yttre. Alla ledamotsrum har inrymts i , där förstakammarens plenisal ersätts med en ny, störte plenisal. Ombyggnaderna ibankhuset beskrivs som måttliga och berör inte exteriören. Större delen avkanslihuset tas i anspråk för aktuella behov och resten avses kunnautnyttjas vid expansion. Förbindelsen mellan riksbyggnaderna och kanslihuset ärlöst genom en gångiunnel under och . Denav förvaltningsstyrelsen gjorda jämförelsen mellan de tre ombyggnadsalternativenvisade atl man ansett all alla förslagen har stora förtjänster och var frånårskostnadssynpunkl likvärdiga. Alternativet H 2 ansågs emellertid i fleraavseenden besitta bättre egenskaper än de andra. Utredningen beskrev delta ihuvudsak sålunda: Med avseende päfunktion bedöms alternativet H I vara någotbättre än alternativet H 2, vilka båda anses klart bättre än alternativet H 3.Med avseende på inre miljö bedöms alternativet H 2 vara bäst, medan vad gällerstadsbild och yttre miljö, liksom även bevarande, alternativen H 2 och H 3anses nära nog likvärdiga och bättre än alternativet H 1. BeträffandeSergelstorgsallernativel framhöll förvaltningsstyrelsen atl detta hadegranskats och värderats på samma sätt som Helgeandsholmsal-ternaliven.Lokalerna vid bedömdes vara behagliga och i stort settvälfungerande saml anpassade till enkammarriksdagens arbetsformer. Förhållandenavid expansion ansåg styrelsen emellertid mindre tillfredsställande och denyttre gestaltningen framhölls vara, från synpunkt, närmast anonym.Vid ett kvarblivande i nuvarande lokaler ansåg styrelsen den lämpligastelösningen vara förhyrning på långtidskontrakt. Styrelsen framhöll att en sådanförhyrning inte skulle innebära all ägde helt fritt förfoga över sinalokaler. Som underlag bl. a. för beräkningen av de framlida årskostnadema hadelegal offerter, som lämnats av . Denjämförelse som utredningen gjort mellan de båda huvudalternativen torgoch , representerat av alternativet H 2, visade atl man bedömtalternativet vara bättre än alternativet vad gällersåväl funktion och inre miljö som yttre miljö och stadsbild, liksom beträffandebevarande och i viss mån även genomförande (varmed främst avsågs fördelen medalt äger sina lokaler). Vad beträffar kostnadsfrågorna ansågutredningen atl alternativet var överiägset alternativetSergels torg. Skillnaden i årskostnader angavs vara stor (ca 3,6 milj. kr.eller ), vilket delvis förklaras av atl mark och byggnader påHelgeandsholmen inte ansetts böra åsältas något nuvärde. Skillnaden ikvalitetsegenskaper bedömde utredningen vara så stor alt även om alternativenvore likställda beträffande kostnad och genomförande. KU 1977/78:23 24 skulleutredningen anse alternativet vara klart bättre än alternativetSergels torg. Beträffandedet fortsatta arbetet anförde utredningen att elt genomförande av alternativetH 2 förutsatte ytterligare studier och överväganden, bl, a, när det gälldeutformningen av de nytillkomna yttre delarna - plenisalspåbyggnaden ochgångbron över , I inledningsskedet avsåg man atl inrikta arbetet påupprättande av ett byggnadsprogram, innefattande en precisering av lokalkravenoch genomgång av de yttre förutsättningarna. Sladsplanefrågan borde enligtutredningen tas upp med på ett tidigt stadium. Utformningenav Riksplan, som inte behandlats av utredningen, angavs ha ett intimt sambandmed kommunens planering för och Strömparterren. lanspråklagandet avkanslihuset medförde flyttning av de berörda departementen lill Nedre ,vilket förutsattes bli handlagt av i vanlig ordning. Sedanförslagshandlingar projekterats och kostnadsberäknats skulle fåunderiag för anvisande av medel och beslut om byggande, varefter bygghandlingarkunde upprättas. Om byggnadsarbetena påbörjades kunde enligtutredningen, vid någon forcering, inflyttning ske , annarssommaren 1982. Utredningen framhöll slutligen atl den inte kunde se några avgörandehinder fördet fortsalla arbetet ulan bedömde förutsättningarna för ett lyckligtgenomförande som goda. 1 samband med framställningen behandladekonslilulionsutskoiiet fem följdmolioner och två motioner från den allmännamotionstiden . I flertalet motioner uttalades atl Sergelstorgsallernativelvar atl föredra. Yrkandena i anslutning därtill avsäg dels önskemål om atlriksdagen skulle nu besluta alt kvarstanna vid , dels begäran omkompletterande utredningar om såväl detta alternativ som Helgeandsholmsallernalivet.I en motion begärdes att det lill arkitektpristävlingen ingivna förslagetSamspel skulle närmare utredas. Utskottetinhämtade ett stort antal remissyttranden över förvaltningsstyrelsensframställning. För remissutfallet redogörs i betänkandet KU 1975:13 på s. 8-16. I sitt betänkande (KU1975:13) uttalade utskottet enhälligt följande: Ett ställningslagande lill hur riksdagenslokalfrågor på lång sikt skall lösas måste baseras på en helhetsbedömning av enrad vikliga faktorer, såsom funktionella krav, stadsbilds- och miljöfrågor ochkostnadsaspekter. Den främsta förutsättningen för en god lösning av lokalfråganär dock enligt utskottets mening att bereds möjlighet att på bästasätt fylla sina funktioner. Blandde krav som måste ställas på ett väl fungerande riksdagshus är att allaledamöter har välbelägna, lämpligt utrustade arbetsrum, atl utskotten hartillräckliga lokaler (både sammanlrädesrum och kanslilokaler), att kammarkanslietoch partigruppernas kanslier - inkl. erforderiig sekrelerarehjälp -också hartillräckliga utrymmen, liksom atl det inom finns tillgång till såvälupplysningsljänst som biblioteksservice. KU 1977/78:23 25 mötermåste också få tillgång till lämpliga bostadsrum, som dock inte nödvändigttorde behöva ligga i . En rad andra centrala förvaltnings- ochservicefunktioner måste också kunna tillgodoses, exempelvis förförvaltningskontor och tryckeriservice, och inte minst för massmedia ochallmänheten. Tillgrund för riksdagshusutredningens arbete - liksom för tidigare utredningar ochden nordiska arkitekttävlingen - har legal särskilda s. k. lokalprogram. Detsenast upprättade programmet, som bl. a. bygger på erfarenheterna av denuvarande lokalerna vid och som avser beräknadelokalbehov , omfattar sammanlagt ca 26 000 m programyla. Det avriksdagshusulredningen beräknade lokalbehovet 1985 har ungefärsamma storlek som angavs tävlingsprogram', men inom ramen för deltahar en viss omfördelning skett, I bilaga 17 till detta betänkande (s, B 137)redovisas närmare den beräknade fördelningen på olika rumsgrupper dels i nämndalokalprogram, dels ock i nuvarande lokaler vid och i de avutredningen bearbetade tre Helgeandsholmsallernativen, Av denna sammanställningframgår att den väsentligaste ändringen gentemot tävlingsprogrammetsförutsättningar gäller ledamotsrummen, som tidigare angavs till 280 kontorsrum,men som ökats lill 300 rum av vilka minst 150 och helst 300 ansetts böra hasådan standard all de kan vara kombinerade arbets- och bostadsrum. Härigenomhar ytbehovet för ledamolsrum bedömts behöva ökas relativt kraftigt, Å andrasidan har en relativt kraftig minskning gjorts beträffande utskottens ochpartigruppernas lokalbehov. Som framgår av bilaga 17 uppfyller alla de treHelgeandsholmsalternativen - med några smärre undantag - helt de i detreviderade lokalprogrammet beräknade lokalbehoven. De nuvarande lokalerna vidSergels torg tillgodoser också, totalt sett, de i programmet angivna behoven.Här bör dock observeras att de nuvarande lokalerna i vissa särskilda avseendeninte tillgodoser de uppställda kraven. Sålunda saknar, trots att ytan förledamotsrummen i sin helhet avsevärt överstiger programytan, ca 140 ledamotsrumbostadsmöjlighet. För vissa kontorsfunktioner har riksdagshusulredningen ocksåangelt alt ca f n. saknas, medan å andra sidan stora s. k. överylor f n,finns -förutom för nyssnämnda ledamotsrum - för sammanträdesrum, verksläder ochparkering. Förbedömningen av byggnadsfråga är självfallet den framtidautvecklingen av lokalbehov av stor betydelse. Trots de utomordentligasvårigheter som är förenade med sådana bedömningar bör enligt utskottets meningfrågan ses i ett betydligt längre perspektiv än till mitten av 1980-ialet, Detkan framhållas att de gamla riksbyggnadernas "tekniska och funktionellalivslängd" iden tidigare utredningen (1968) har bedömts vara ca sextio år.De av riksdagshusulredningen föreslagna investeringarna på och vidHelgeandsholmen har också beräknats bli avskrivna under en tidrymd av sextioår, dvs. inemot mitten av nästa århundrade. Siktet bör sålunda ställas in påatt de beslut som nu fattar skall kunna möta den tänkbarautvecklingen relativt långt in i framliden. Av detta skäl måste göras vissaantaganden om lokalbehovens förändring än . 'Om hänsyn tas till att utrymmen för composeranläggningoch tryckeri/bokbinderi inte inräknats i tävlingsprogrammet har det totalalokalbehovet minskat med (drygt 5 96), KU 1977/78:23 26 riksdagshusulredning ("Riksdagenshus") redovisades atl lokalbehov ökademed nästan 100 96, vilket motsvarade en årlig tillväxt av ca 1,5 96, Det dåupprättade lokalprogrammet, som i likhet med det nu aktuella programmetomfattade ca ,ansågs innehålla en utrymmesreserv på 17 96, vilket meddittillsvarande utvecklingslakt skulle motsvara behoven fram lill , Förtiden fram beräknade utredningen att en ytterligare ökning på ca60 96 skulle ske. Utredningen, som underströk osäkerheten i detta slag avprognoser, särskilt för lidsperiodens senare del, förutsåg atl en utflyttning iförsta hand skulle ske av "vissa serviceorgan med svaga krav påsamband", varigenom centrala funktioner skulle få möjlighet attexpandera inom byggnaden. Detta underströk, enligt utredningen,"betydelsen av att hela det nu aktuella lokalbehovet tillgodoses i en ochsamma anläggning" och att "flexibilitet" måstetillmätas stor betydelse vid bedömningen av byggnadsfrågan (utredningen s.24). Utskottet får mot denna bakgrund understryka viktenav att lokalfråga får en lösning som inte blott tillgodoser deberäknade behoven om ulan också ger tillräckligaexpansionsmöjligheter för de framlida behov som sannolikt uppkommer. Enbedömning från denna synpunkt av de nu föreliggande treHelgeandsholmsallernativen (alt. H I, H 2 och H 3) samtSergelstorgsallernativel (alt, S) ger följande resultat. Såsomovannämnts-och som närmare belyses i bilaga 17-innehåller alla de fyra nu aktuellaalternativen s. k. överytor på mellan 3 000 och 6 000 m. Samtliga dessa ytoranses dock inte fullvärdiga och torde, såsom utredningen framhållit, inte heltkunna utnyttjas för del slags framtida expansionsbehov som utskottet avser.Särskilt gäller detta vissa av de nuvarande överytorna i alternativet . Beträffandea/r///, som från funktionssynpunkl har ansetts vara det bästa av de treHelgeandsholmsalternativen, har utredningen uppskattat över-ytorna lill ca fullvärdig rumsyta. Vid expansion torde i första hand kunna utnyttjaskanslihuset (ca 11 000 m) och därefter kanslihusannexet, dvs.finansdepartementets nuvarande lokaler (ca 5 000 m). En fördel med dettaalternativ - i varje fall på kortare sikt - är all lokalbehovtillgodoses i endast två byggnader, gamla och nybyggnaden påriksbankstomten. H2, som också från funktionssynpunkl bedömts ha goda kvaliteter och idetta avseende vara klart bättre än alt. H 3, har utredningen uppskattatöverytorna till ca 3 000 m fullvärdig rumsyta. Vid expansion torde kunnautnyttjas kanslihusannexet (ca 5 000 m). Hur ytteriigare expansionsbehov skallkunna tillgodoses är däremot oklart. H3, som från funktionssynpunkl bedömts ha vissa brister, har utredningenuppskattat överytorna till ca 2 000 m fullvärdig rumsyta. Vid expansion torde iförsta hand kunna utnyttjas återstående del, 1/3, av kanslihuset (ca 4 000 m)och därefter kanslihusannexet (ca 5 000 m). S, som från funktionssynpunkt bedömts ha såväl fördelar som brister, har,såsom närmare utvecklats i det ovanslående, de nuvarande överytorna (ca 4 000m) inte ansetts kunna helt tillgodose de i lokalprogrammet uppställda kraven förvissa lokalgrupper. Vid expansion torde i och för sig-med de tekniskaolägenheter delta kan innebära-kunna utnyttjas ett stort antal kringliggandefastigheter. Detta gäller dels en fastighet vid (ca 2 000 m), delsvissa fastigheter vid (ca 5 000 m i kv. Hägern Större ochca 15 000 m i kv. KU 1977/78:23 27 Brunkhalsen),dels lokaler i nya riksbankshuset och i femte höghuset samt (ev.) i östra delenav . Till detta kan läggas vissa "saneringsmog-na"statliga fastigheter som f. n. efter ny- eller ombyggnad beräknas bli användaför statliga förvaltningsändamål. Främst kan här nämnas vissa fastigheter vidDrottninggaian/Herkulesgalan (kv. Björnen, ca 14 000 m). Ulskoltetsmajoritet (7 s, I fp, I vpk) uttalade därefter följande: Om man försöker beräkna lokalbehov med utgångspunkt i den tillväxttakt som varit, skulleomkring år 2 000 erfordras närmare 50 000 m fullvärdig rumsyta. Det kan inteuteslutas atl de då aktuella lokalbehoven blir avsevärt större, kanske mellan55 000 och . Det kan nämnas att f n. har lokaler som ungefärmotsvarar den totalyta som utredning bedömde skulle komma att erfordraskring . Som framgår av den i det föregående gjorda bedömningentorde inget av Helgeandsholmsalternativen tillgodose krav av nämndastorieksordning, om inte en ytterligare expansion kan ske även på NedreNorrmalm eller i , vilket dock av uppenbara skäl torde varamindreönskvärt. Även om Sergelstorgsalternativet i och för sig torde kunna-efter förvärv eller förhyrning av ytterligare fastigheter - tillgodose dessaökade lokalbehov synes en lösning som innebär atl funktioner fördelaspå ett stort antal fastigheter vara mindre acceptabel på lång sikt. Utskottetmåste alltså ifrågasätta om det verkligen är möjligt alt genom någon av de nunärmare diskuterade lösningarna kunna helt tillgodose sannolikalokalbehov kring . Visserligen torde några av de mindre sambandskrävandefunktionerna kunna föriäggas utanför de egentliga riksdagsbyggnaderna, men attvarje sådan lösning innebär försämringar från funktionssynpunkt, som särskiltpå lång sikt kan le sig mindre önskvärda, torde vara obestridligt. Om inte delframtida lokalbehovet blir avsevärt mindre än del som ulskotlet ansett sig haanledning atl räkna med, torde sålunda kunna förutses all redan föreår 2000 finner lokallillgången så begränsad atl nya lösningar åter börjarövervägas. Undersenare tid har också yrkanden framställts som - om de tillgodoses -innebärstarkt ökade expansionsbehov.