bet · G101KU29 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om arbetsformer m. m. I detta belänkande behandlas motionerna 1977/78:216av (), 1977/78:315 av m. fl. (vpk), 1977/78:647av () och (), 1977/78:915 av TorkelLindahl m. fl. (fp) samt 1977/78:1425 av m. fl. (s, c, m och fp). I motionen 216 yrkas, att riksdagsordningen (RO)kompletteras med bestämmelser som ger möjlighet att sammanföra flera ärendentill avgörande. Motionärenerinrar om all en stor del av ledamöter under pleniiid ägnar sig åtaktiviteter utanför kammaren i form av sammanträden, förberedelsearbete ochkontaktverksamhet. Sådan verksamhet avbryts vid voteringar. Del skulle enligtmotionären vara en fördel om avgörandena i flera sådana ärenden kunde sammanföraslill en och samma tidpunkt. Beträffande motiveringen i övrigt hänvisas tillmotionen. Regler för ärendenas avgörande i kammaren finns i 5kap. Enligt 3 § får ärende, i vilket överiäggning äger mm, inle upptas tillavgörande förrän kammaren på talmannens förslag har funnit överiäggningenavslutad. Vidare föreskrivs att ärenden avgörs med acklamation eller, omledamot yrkar det, genom omröstning. Avgörandet av ärenden skall, om delbehövs, delas upp på skilda beslut. Beträffandetillämpningen av dessa bestämmelser om beslutsordningen i kammaren och hurpraxis härvidlag utvecklat sig kan nämnas följande. Ärendenavgörs i den ordning som de är upptagna på föredragningslistan. Talmannenföredrar ärendet och ger därefter ordet till de talare som önskar yttra sig iärendet. När överiäggningen är avslutad ställer talmannen proposition på deyrkanden som framställts under överiäggningen eller om intet yrkandeframställts på bifall till utskottets hemställan. Om ingen talare anmält sigställer talmannen proposition på bifall till utskottets hemställan omedelbartefter det alt han föredragit ärendet från föredragningslistan. Föredragetärende företas i regel till avgörande innan nästa ärende upptas tillbehandling. I 1977/78. KU 1977/78:29 2 Normalt utgör varje utskottsbetänkande ett ärende.I punktvis uppdelade utskoltsbetänkanden med särskild hemställan vid varjepunkt anses emellertid varje punkt utgöra ell ärende. Även om sålunda ingendebatt förekommer vid avgörande av punktindelat utskottsbetänkande i kammaren,säger talmannen efter det all han föredragit betänkandet från föredragningslistan:"Punkterna I lill 8. Bifalles utskottets hemställan? Svaret är ja. "Han markerar härigenom att det är fråga om 8 separata ärenden som emellertidgemensamt företas till avgörande genom ell beslut. Del anförda är såledestillika ett exempel på alt flera formellt skilda ärenden avgörs först sedan delsista föredragits. Atlflera ärenden sammanförs för gemensamt avgörande är emellertid vanligt närdebatt väntas i ärendena. Ofta har en proposition delats mellan flera utskottsom efter beredning bordlägger sina betänkanden i kammaren just föralt ge tillfälle lill gemensam debatt och avgörande i elt sammanhang. I sådanafall tillkännager talmannen först atl ärendena kommer atl debatteras gemensamtoch avgöras i elt sammanhang. Därefter föredrar han från föredragningslistanalla de ärenden som omfattas av den gemensamma debatten. Sedan överiäggningen iärendena är avslutad företas ärendena lill avgöranden i den ordning som de ärupptagna på föredragningslistan. Elt annat exempel på gemensamt avgörande ikammaren av flera olika ärenden i elt utskottsbetänkande utgör det s. k.dechargebetänkandel från . Närdel gäller punklindelade ulskoltsbelänkahden har skett enfortgående förskjutning mot gemensam debatt och gemensamt avgörande av samtligapunkter i betänkandet. är debatten på de skilda avsnitten ganskakort med någon enstaka reservation. höll man tämligen väl isärdebatterna rörande de ofta helt skilda frågor som logs upp i de olika punkternai punklindelade betänkanden. Olägenheterna för ledamöterna med de tätavoteringarna har emellertid lett till atl gemensamma debatter anordnas även iåtskilliga sådana fall. Sammanfattningsviskan alltså fastslås all i den mån man gör avkall på principen alt ell ärendeskall avgöras innan nästa föredras så har det föranletls av gemensam debatt iflera ärenden. I motionen 315 yrkas, alt beslutar attutredningen om översyn av arbetsformer ges i uppdrag alt snarastframlägga förslag till ändringar eller tillägg i riksdagsordningen medinnebörden atl alla i representerade partier skall ha rätt att dellai utskoltsarbetel. Motionärernaerinrar om att konstilutionsulskotlet i sitt av godkändabelänkande i ämnet (KU 1976/77:36) uttalade alt del självfallet KU 1977/78:29 3 ärav stort intresse för alla de i representerade partierna att delta iutskoitsarbetet och alt del även från allmän synpunkt får anses mindretillfredsställande atl den nuvarande ordningen för val till utskott kan ledalill alt ett parti helt ställs utanför utskoltsarbetel. Utskottet ansåg atlutredningen om arbelsformer var oförhindrad att överväga frågan. Imotionen erinras om att så skett men alt utredningen ännu inte kunnat få tillstånd en tillfredsställande lösning av problemet. Enligt motionen börutredningen ges förnyat uppdrag all framlägga förslag till lösning i enlighetmed de nämnda riksdagsultalandena. Angående motiveringen i övrigt hänvisas tillmotionen. Frågansläge m. m. Bestämmelserom val inom återfinns i 7kap. riksdagsordningen (RO). I 2 § stadgas att val bereds av en inom riksdagenutsedd valberedning. I denna skall varje partigrupp som motsvarar parti som vidriksdagsvalet har fått eller mera av rösterna i hela riket besättaminst en plats. De närmare bestämmelserna om valsättet finns i 3 och 4 §§.Enligt dessa regler kan val lill t. ex. utskott förrättas genom alt riksdagenskammare föreläggs en lista upplagande de namn valet avser. Listan skall hagodtagits av valberedningen med sådan majoritet att alla ledamöterna utom en måsteha varit ense. Framläggs gemensam lista kan emellertid en minoritet begära valmed slutna sedlar. Bestämmelserna har närmare kommenterats avgrundlagberedningen (se prop. 1973:90 s. 569-570). Dethar även före enkammarreformen varit brukligt att val till utskottföretas med gemensam lista. Partierna har mot bakgrund av ledamoisantaletfördelat platserna med tillämpning av i princip proportionell fördelning. Införvalen av utskott lill kunde inle uppgörelser träffasmellan partierna om uiskoltsrepresentation för kommunisterna.Under hösten 1977 utökades emellertid antalet suppleantplalser i 12 utskott meden plats i vardera utskottet. Dessa platser har enligt överenskommelse mellanpartierna tilldelats kommunisterna. Medanledning av motionen 1976/77:591 av m. fl. (vpk) omsammansättningen av utskott anförde konsiitutionsutskottet (KU1976/77:36) bl. a. följande: Erfarenheterna av arbetet i riksdagsutskotten efterenkammarreformen visar att den beredning i utskott som riksdagsärendenaunderkastas har utomordentligt stor betydelse inte minst urinformationssynpunkt för de enskilda riksdagsledamöterna. Utskotten har tillsitt förfogande kvalificerad sekreterarpersonal som biträder utskotten medutredningar och föredragningar av ärendena. I ökad omfattning förekommer altupplysningar inhämtas utifrån genom remiss till myndigheter, organisationeretc. I* 1977/78. KU 1977/78:29 4 k. hearings inför utskotten. Genom de studiebesök utskotten företar bådeinom landet och utomlands fär utskotten värdefull information som har storbetydelse för riksdagsarbelet. Motangiven bakgrund är det självfallet av stort intresse för alla de i riksdagenrepresenterade partierna atl delta i ulskottsarbetet. Även från allmän synpunktfår det anses mindre tillfredsställande att den nuvarande ordningen för val tillutskott kan leda till alt parti helt ställs utanför Ulskottsarbetet. Det böremellertid erinras om all det tidigare i praktiken förekommit uppgörelser somgett alla riksdagspartier utskoltsrepresenialion i förhållande lill partiernasstyrka. Elt sådant resultat har kunnat uppnås inom ramen för gällande regler. lorde utredningen om arbelsformer vara oförhindrad att taupp frågor om bl. a. utskottens sammansättning till övervägande. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionsyrkandel. Riksdagenbeslöt i enlighet med utskottets förslag. Dennämnda utredningen tog upp frågan om utskottenssammansättning. I skrivelse till partigrupper,vilken även delgavs talmanskonferensen, anförde utredningen bl. a. följandebeträffande i första hand kommunisternas krav påulskottsrepresentation. "Utredningen prövar olika metoderför hur utskollsrepresenlationen skulle kunna vidgas för atl tillmötesgå de slälldakraven. Arbetet har emellertid inle avancerat så långt alt man nu är beredd atlta ställning till frågan. Någon lösning som fordrar ändringar iriksdagsordningen går dessutom inle atl genomföra före de utskottsval som skallhållas vid början . Den enda möjlighet som sålundastår lill buds om man under nästa vill uppnå en breddad representationi utskotten är därför att en överenskommelse träffas mellan partierna." Somtidigare nämnts träffades inle någon uppgörelse mellan partierna om en sådanrepresentation. Sedermera erhöll som framgått vänslerparliet kommunisternasuppleantplatser i 12 utskott. Utskottethar från utredningen inhämtat alt frågan om utskottens sammansättning ienlighet med vad som anfördes i skrivelsen till partigrupperna kommer atl bliföremål för fortsatta överväganden, 1. alt beslutar alt utskott som inhämtatupplysningar genom utfrågning eller vid uppvaktning inför utskottet redogör fördetta i ifrågavarande betänkande, 2. att beslutar all utfrågning inför utskottskall kunna vara offentlig. KU 1977/78:29 5 Motionärerna anser atl det f n. finns risker attden muntliga information som lämnas till utskotten vid utfrågningar kan varaensidig och vilseledande, eftersom utskottens ledamöter och kansli inte alltidkan veta om det råder delade meningar i en fråga. För atl minska dessa riskerbör i ulskoltsbetän-kandenas recitavsnitt lämnas en redogörelse för deninformation som inhämtats i samband med utfrågningar och uppvaktningar. Vidarebör möjlighet finnas alt föranstalta om offentliga ulskollsutfrågningar. Somylleriigare skäl för delta anförs att det kan föreligga intresse från deriksdagsledamöter som inte tillhör utskott atl följa sådana utfrågningar. I motionen 915 yrkas att antar följandelydelse av 4 kap. 12 § RO: 12 § Utskott skall-- ärnärvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar elleryttranden som sägs i 10 § skall dock vara offentligt, därest detta begäres avminst en tredjedel av ledamöterna i utskottet. Motionärernaerinrar om att utskott ofta samlar in ny och värdefull information, bl. a. genomutfrågningar av experter, statsråd, företrädare för organisationer och andra,och menar atl denna information ofta är av sådan karaktär och kvalitet alt denborde vara tillgänglig för allmänheten. Enligt motionärerna skulle allmänhetensintresse för riksdag och politik öka, om viktiga utfrågningar i kundeske offentligt. Angåendemotiveringarna i övrigt i de två motionerna hänvisas till de tryckta texterna. Enligt 4 kap. 12 § RO skall utskott sammanträdainom stängda dörrar. Om särskilda skäl föreligger kan utskott medge att ävenannan än ledamot, suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande. Förslagatl göra del möjligt för utskotten att anordna offentliga utskotts-utfrågningarhar behandlats i vid ell flertal tillfällen. Senast skedde detta vidföregående med anledning av motionen 1976/77:579 (fp). Isitt av godkända betänkande (KU 1976/77:36) hänvisade utskottet lillall den av tillkallade utredningen angående en allmän översyn av riksdagensarbetsformer under sitt arbete kunde komma alt överväga frågan. Imotionen 1425 yrkas all beslutar tillsätta en särskild utredning i enlighetmed de riktlinjer som angivits i motionen. Motionärerna anför att det finns ettdilemma inbyggt i den, representativa KU 1977/78:29 6 De förtroendevaldas roll som beslutsfattare kräver att ledamöterna hargoda kunskaper i de ärenden som de skall behandla. Rollen som representant förövriga medborgare förutsätter å andra sidan all myckel lid och intresse ägnasåt kontakter med samhället utanför , ål arbete inom partier och organisationerm. Dessa anspråk kan råka i konflikt med varandra, och det gäller då atlfinna en lämplig avvägning. Denväxande arbetsbelastningen har lett till att riksdagsledamöterna har enarbetstid som i genomsnitt närmar sig under en normal riksdagsvecka.Motionärerna anför att detta delvis är ell resultat av atl riksdagensorganisation och arbetsformer endast delvis kunnat anpassas till de krav somställs på ett modernt parlament. Sedan demokratiseringen och tillkomsten avriksomfattande politiska partier har riksdagsledamöternas arbete i allt störreutsträckning kommit att knytas lill partigrupperna och till olika organ inomresp. Därtill har de i växande utsträckning engagerats som ledamöter ioffentliga utredningar, förtroendemannastyrelser m. m. Enligtmotionärerna motiverar denna breddning av det politiska arbetet en grundligöversyn inte bara av arbetsformer utan också av dess organisationoch resurser. Partigrupper och enskilda ledamöter måste få den hjälp som ärnödvändig för atl de skall kunna fylla sina uppgifter på ett tillfredsställandesätt. Motionärerna anför all det inför det förestående beslutet om riksdagenshus är av särskilt stor betydelse att se framåt så att en nödvändig utvecklingav riksdagsarbelet inte hindras av bristande framsynthet i lokalplaneringen.Det gäller enligt motionärerna bl. a. atl överväga hur ledamöternas egnaresurser i form av skrivhjälp, utredningsbistånd m. m. skall kunna förstärkasoch hur riksdagsgruppernas gemensamma behov skall kunna tillgodoses. Det börvidare enligt motionen vara en viktig uppgift för den föreslagna utredningenatt skapa lokalmässiga och ekonomiska förutsättningar för oppositionensarbete. Angående motiveringen i övrigt hänvisas lill motionen. "Vissa stödåtgärder m. m. Beträffande nuvarande förhållanden skall erinras omall förutom det statliga partistödet utgår elt särskilt ekonomiskt stöd lillpartigruppernas verksamhet i . Detta partigruppsstöd utgår dels somett grundbidrag (. per parti), dels som ett mandatbidrag.Mandatbidraget är / mandat för parti som är företrätt i regeringen och I500 kr./mandat för övriga partier. Till partigrupperna utgår därutöver ettsärskilt anslag till kontorshjälp till riksdagsledamöterna. Delta anslag ärberäknat så att det skall medge anställning av ett biträde på var åttondeledamot i gruppen. Pariigmppsstödel tillkom efter förslag av riksdagensinformationsutredning . Denna framlade också vissa förslag som genomförtsom utökad kontorshjälp till ledamöterna och förstärkning avupplysningstjänstens resurser. KU 1977/78:29 7 Del skall nämnas att utredningen angående en allmänöversyn av arbetsformer genomfört vissa undersökningar omriksdagsledamöternas arbetssituation, vilka redovisats för våren1976 i betänkandet "Riksdagsarbetets planering" (Förs. 1975/76:15). Ibetänkandet föreslogs bl. a. vissa ändringar i tidsplanering saml idebaltreg-lerna. Dessa förslag antogs av (KU 1975/76:45), och de nyareglerna tillämpas fr. o. m. 1976/77års . Utredningen härunder hösten1977 påbörjat en uppföljning av de tidigare undersökningarna om ledamöternasarbetssituation. I motionerna behandlas en rad frågor som på olikasätt rör arbelsformer. Vadförst gäller motionen 216 av () om att ökade möjligheter altföreta flera ärenden till avgörande i kammaren bör införas villulskotlet erinra om atl utvecklingen gått i den riktningen att det blivit alltvanligare att flera ärenden sammanförs för gemensam debatt och därefter avgörsi ett sammanhang. Inom utskottets eget ämnesområde kan t. ex. nämnas att demånga skilda frågor som del s. k. dechargebetänkandel brukar innehålla las upplill avgörande i kammaren i ett sammanhang först när alla frågorsluldebalterals. Även när det gäller s. k. punklindelade utskoltsbetänkandenhar skett en fortgående förskjutning mol gemensam debatt ochgemensamt avgörande av samtliga punkter i betänkandet. Ulskotletvill erinra om att en utredning inom f n. arbetar med frågoromriksdagens arbelsformer. Denna utredning torde vara oförhindrad att om denfinner påkallat pröva de förslag till ytteriigare åtgärder i angivet hänseendesom tagits upp i motionen. Utskottet föreslår med hänvisning härtill attmotionen 216 förklaras besvarad med vad utskottet anfört. Imotionen 315 av m. fl. (vpk) yrkas all uppdrar åt nämnda utredningen om arbetsformer att framläggaförslag till ändringar i riksdagsordningen med innebörd atl alla i riksdagenrepresenterade partier skall ha rätt att deha i utskottsarbetet. Enligt vadulskollel erfarit har utredningen redan tagit upp utskottens sammansättningtill övervägande men ännu inle färdigbehandlat frågan. Med hänsyn härtill ochmed hänvisning till vad utskottet anförde i frågan anser utskottetnågot ytteriigare initiativ med anledning av förevarande motion inteerforderiigt. Riksdagenhar vid åtskilliga tillfällen tidigare behandlat frågan om möjlighetbör införas för utskotten alt anordna offentliga utskottsutfrågningar. Fråganhar tagits upp även dels i motionen 647 av () ochJörgen (), dels i motionen 915 av m. fl. (fp).Ulskollel anförde med anledning av en motion i ämnet vid KU 1977/78:29 8 förrariksmötet att utredningen orn arbelsformer under sitt arbete kundekomma att överväga även detta spörsmål. Utskottet hänvisar lill dessauttalanden och avstyrker motionsyrkandena. Imotionen 647 las upp även ell annat spörsmål som också har all göra medinhämtande av upplysningar genom utskottsutfrågningar. Del föreslås i motionenalt utskotten skall åläggas atl i sina betänkanden alltid redovisa vad somframkommit genom utfrågning eller uppvaktning inför utskottet. Enligt motionenfinns det f n. risker att den muntliga information som på sådant sätt lämnaslill utskotten kan vara ensidig eller vilseledande, eftersom utskottensledamöter och kanslipersonal inle alllid vet om det råder delade meningar i enfråga. Detär vanligt atl utskotten i sina betänkanden lämnar fylliga redovisningarav vad som inhämtats genom utskottsutfrågningar. Utskottet är inte berett altförorda ett syslem som skulle innebära skyldighet för utskotten att på del sättmotionen anvisar alltid redovisa sådant material. Utskotten bör alltså somhittills ha full frihet atl välja om och i förekommande fall hur sådaninformation skall redovisas. Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionsyrkandet. Riksdagsledamöternasarbetssituation tas upp i motionen 1425 av m. fl. (s, c, m ochfp). a. pekas på de ökade svårigheter arbetsbelastningen medför när detgäller atl hålla de nödvändiga kontakterna med samhället utanför riksdagen.Motionärerna anför atl detta dilemma delvis är elt resultat av alt riksdagensorganisation och arbetsformer endast delvis kunnat anpassas till de krav somställs på ett modernt parlament. Enligt motionen bör mot bakgrund härav enöversyn komma till stånd inte bara av arbetsformer utan också avdess organisation och resurser. Det bör t. ex. undersökas om inte ytteriigareåtgärder kan vidtas för all förstärka ledamöternas resurser i form avskrivhjälp, ulredningsbistånd m. m. Även lokalfrågorna bör beaktas isammanhanget. tidigare erinrat om arbetar f n. en inom tillkalladutredning om arbetsformer. Denna utredning bör kunna överväga ävende frågor som tagils upp i den förevarande motionen. Utskottet föreslår därföratt motionen förklaras besvarad med vad utskottet anfört. Med hänvisning till vad som anförs hemställerutskottet atl 1. beträffande ärendebehandlingen i kammarenförklarar motionen 1977/78:216 besvarad med vad utskottet anfört, 2. beträffande sammansättningen av utskott avslår motionen 1977/78:315, 3. beträffande offentliga utskottsutfrågningar avslår motionerna1977/78:647 punkt 2 och 1977/78:915, 4. beträffande redovisning av material som inhämtatsvid utskottsutfrågningar m. m. avslår motionen 1977/78:647 punkt 1, KU 1977/78:29 9 5. beträffande åtgärder att förbättrariksdagsledamöternas arbetsvillkor förklarar motionen 1977/78:1425 besvaradmed vad utskottet anfört. Närvarande:Kari (), (), (), * (s),(), (), (), (),(), (), (), (),(), () och * (fp). *Ej närvarande vid justeringen. avAnders () och () som beträffande offentligautskottsutfrågningar dels ansett att det avsnitt i utskottels yttrandepå s. 7 som börjar med orden "I motionen 647" och slutar med orden"avstyrks motionerna" bort ha följande lydelse: Imotionen 647, yrkandet 2, och motionen 915 föreslås atl utskotten skall gesmöjlighet att anordna offentliga utskottsutfrågningar. Erfarenheterna av deutskottsutfrågningar som i ökad omfattning förekommit sedan enkammarreformenvisar att utskotten på delta sätt får tillgång till mycket värdefullinformation. Enligt utskottets uppfattning skulle det vara av värde för denallmänna debatten i olika angelägna samhällsfrågor om dessa utfrågningar påsamma sätt som i många andra länder kunde ges offentlighet. Inte minst viktigtär att detta skulle öka intresset för riksdagsarbetet bland allmänheten ochsannolikt bidra till att även kammardebalterna i vissa frågor gavs störteuppmärksamhet. Det lagförslag som finns utarbetat i motionen 915 bör sålundaantas av . Utskottet tillstyrker alltså bifall lill motionerna. delsatt utskottets hemställan under punkten 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande offentliga utskottsutfrågningar med bifall till molionema1977/78:647, yrkandet 2, och 1977/78:915 antar följande förslag lill lag omändring i riksdagsordningen. Härigenom föreskrivs all 4 kap. 12 §riksdagsordningen skall ha nedan angivna lydelse: KU 1977/78:29 10 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 4 kap. 12 § Utskott skall sammanträda inom stängda dörrar.Om särskilda skäl föreligger, kan utskottet medgiva atl även annan än ledamot,suppleant och tjänsteman i utskottet är närvarande. Sammanträde för inhämtande av upplysningar eller yttrandensom sägs i 10 skall dock vara offentligt, därest detta begärs av minst entredjedel av ledamöterna i utskottet. Denna lag träder i kraft .