bet · G101LU20 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om en ny aktiebolagslag m. m. I motionen 1977178:422 av i (fp) yrkas att beslutar att hemställa till regeringen att dentillsätter en parlamentarisk utredning i syfte att åstadkomma en nyaktiebolagslag i enlighet med vad som anförts i motionen. 1motionen /977/75.-522 av m. fl. (s) yrkas att riksdagenbeslutar att övergångstiden för bolag, vars aktiekapital inte uppgår till minst50 , bestäms till utgången av . Vissareformer på aktiebolagsrättens område Efter omfattande förarbeten, som hade bedrivits inära samarbete med övriga nordiska länder utom , ladeaktiebolagsutredningen fram tViSäxsXagXxW ny aktiebolagslag m. m.(SOU1971:15). Av olika skäl kom man i det fortsatta lagstiftningsarbetet att slå inpå de partiella reformernas väg. Viktiga delar av aktiebolagsutredningensförslag gjordes sålunda till föremål för säriagstiftning. Denna förstalagstiftningsetapp innebar bl. a. att minimigränsen för aktiekapital höjdesfrån 5 000 till . Bolag som bildats före fick dockanstånd till utgången av med att höja aktiekapitalet till detta belopp.Genom ett nytt beslut av föriängdes övergångstiden för deäldre bolagen till utgången av (SFS 1977:320). lagstiftninginnebar vidare att det i aktiebolagsrätten infördes nya finansieringsformer förbolagen, såsom kohverteringslån och obligationslån med optionsrätt tillnyteckning. En tredje kategori regler, som ingick delreform, rördebolagsledningens och aktieägarnas rätt att ta lån från företaget. Turenkom därefter till ett genomförande av resterande delar av aktiebolagsutredningensförslag. På grundval av utredningsförslaget framlades en propositionmed förslag till ny aktiebolagslag. Lagen, med vissa av lagutskottet föreslagnaändringar, antogs av . Den nya aktiebolagslagen (1975:1385) trädde ihuvudsak i kraft . Dennya aktiebolagslagen är, i likhet med aktiebolagslag och mednärbesläktad associationsrättslig lagstiftning, i huvudsak uppbyggd av reglersom avser dels det inbördes förhållandet mellan delägarna i bolaget, delsförhållandet mellan delägarna å ena sidan och utomstående tredje man å denandra. Frågor om vidgad företagsdemokrati ingick inte uttryckligen iaktiebolagsutredningens uppdrag, och stadganden av medbestämmande- 1 1977/78. LU 1977/78:20 2 rättsliginnebörd har heller inte influtit i lagen. Lagen innebären genomgripandeteknisk översyn av aktiebolagsrätten i syfte att förenkla denna. Särskilt harreglerna om bolagsbildning och ökning av aktiekapitalet förenklats. Styrelsensställning i förhållande till bolagsstämman har stärkts. Stämman flr såledesinte besluta om högre vinstutdelning än vad styrelsen godkänner. Plikten att hakvalificerad revisor är utvidgad. a. krävs att bolaget har auktoriseradrevisor om bolaget enligt balansräkningen har tillgångar motsvarande 1 000basbelopp, mer än 200 anställda eller aktier eller skuldebrev noterade påfondbörs. Idetta sammanhang bör även vissa andra reformer av i huvudsak offentligrättsligkaraktär uppmärksammas. Riksdagenantog lag om uppgiftsskyldighet i vissa planeringsfrågor, lag omoffentliga styrelseledamöter i vissa aktiebolag och stiftelser samt lag omstyrelserepresentation för de anställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar.Lagarna gällde till utgången av . Uppgifisskyldighetslagenhar fr. o. m. ersatts av den permanenta lagen (1976:349) omuppgifisskyldighet i planeringsfrågor. Enligt denna gäller att näringsidkareefter anmodan av myndighet som regeringen bestämmer är skyldig att i fråga omarbetsställe inom länet skriftligen till eller statistiskacentralbyrån översiktligt redovisa uppgifter om bl. a. produktions- ochsysselsättningsförhållanden, väntad ekonomisk utveckling av verksamheten,planerad eller väntad ändring i driften eller annan liknande omständighet avväsentlig betydelse för statlig eller planering. Uppgiftsskyldighetenfår åläggas högst två gånger åriigen och avse förhållanden längst framåti tiden samt i allmänhet endast arbetsställen med mer än femtio anställda. Uppgifternafår användas endast som undertag för statlig eller planering eller förliknande ändamål. Lagen(1976:350) om styrelserepreseniallon för samhället i aktiebolag, ekonomiskaföreningar och stiftelser trädde i kraft den och gäller tillutgången av . Enligt lagen har staten rätt att utse en ledamot(offentlig styrelseledamot) och en suppleant i styrelsen för bl. a. aktiebolageller ekonomisk förening som har särskild betydelse från allmän synpunkt, t.ex. genom att företaget har ett betydande antal anställda eller bedriververksamhet på flera platser inom landet. Högst 60 aktiebolag eller ekonomiskaföreningar flr omfattas av sådan representation. Vad gällerindustriföretagen bör dock erinras om att regeringen i regeringsdeklarationensom avgavs (RD 1976/77:1-8 s, 43) förklarat sig inte ha föravsikt att placera statliga ledamöter i styrelsen, - Staten flr också förordnaett visst antal ledamöter i styrelsen för bank- och försäkringsrörelser, Ifråga om de anställdas styrelserepresentation härden tidigare lagen ersatts avden permanenta lagen (1976:35l)om styrelserepresentationför de anställda iaktiebolag och ekonomiska föreningar. Lagen ger arbetstagarna i aktiebolag LU 1977/78:20 3 ellerekonomiska föreningar med mer än 25 anställda rätt att utse två ledamöter istyrelsen och en suppleant för varje sådan ledamot. Består företagets styrelseav endast en ledamot, har de anställda rätt att utse en arbetstagariedamot ochen suppleant. Denna reform innebar vidare att vissa ändringar gjordes iaktiebolagslagen och lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar för attgarantera att styrelsearbetet bedrivs på sådant sätt att syftet medarbetstagarrepresentationen tillgodoses. Avvisst intresse i förevarande sammanhang är även frågan om förhållandet mellanlagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (medbestämmandelagen) ochaktiebolagslagen. Svensk rätt utgår från principen att speciallag tar överallmän lag. Enligt 3 § medbestämmandelagen gäller därför att om i lag eller medstöd av lag meddelats föreskrift som avviker från medbestämmandelagen gällerden föreskriften. Mot bakgrund härav har diskuterats i vad mån denassociationsrättsliga lagstiftningen lägger hinder i vägen för ettkollektivavtal varigenorh beslutanderätt på företagsledningsområdet helt ellerdelvis förs över på de anställda eller företrädare för dem. Tveksamheten pådenna punkt föranledde att göra ett tillägg till 32 §medbestämmandelagen - som innehåller en rekommendation att medbestämmandeavtalbör ingås - varigenom markeras att sådan delegation är möjlig i denutsträckning och med de verkningar som utvecklas närmare i propositionen1976/77:137 om ändring i medbestämmandelagen (AU 1976/77:32, SFS 1977:529), I motionen 1977/78:422 anförs bl, a, att den nyaaktiebolagslag som trädde i kraft var föråldrad redan närden antogs, framför allt genom att den inte på något sätt behandlar deanställdas ratt till inflytande i företaget. Motionären påpekar att en följdhärav är att tvingats fatta beslut omavvägningen mellan medbestämmandelagstiftningen och aktiebolagslagen.Motionären ifrågasätter om aktiebolagslagen är särskilt lämpad för att regleraen verklighet, där de flesta kapitalägare aldrig lägger sig i företagensskötsel och där de anställda fått laglig rätt till inflytande på företagenscentrala beslut, I motionen erinras om att aktiebolagsutredningens förslag påsin tid kritiserats av bl, a, LO och TCO från denna utgångspunkt. Motionärenanser att det krävs en ny aktiebolagslag, bl, a, för att folkpartiförslaget attpå sikt ge de anställda en med kapitalägarna likvärdig ställning i företagenskall kunna förverkligas. Det kan enligt motionären t. ex. vara rimligt att istorföretagen införa ett förvaltningsråd med delad representation för ägareoch anställda. En översyn av aktiebolagslagstiftningen kan enligt motionärenvara motiverad även med hänsyn till att frågan om en särskild bolagsform förmindre företag f. n. utreds. Utredningsuppdraget bör enligt motionärens meningäven omfatta en rad andra frågor. Han anser att det finns ett starkt statligtintresse av att ha 1* 1977/78. LU 1977/78:20 4 insyni de riktigt stora företagen men att denna insynsrätt ej bör baseras på ettstatligt ägarinflytande. Att lösa problemet med insyn utan inflytande är enviktig uppgift, framhåller motionären, som anser att en möjlighet är att statenfår rätt att tillsätta en revisor i de största företagen. En utredning om en nyaktiebolagslag bör enligt motionärens mening återigen ta upp frågan om ettavskaffande av den graderade rösträtten för aktier. Den graderade rösträttenmöter enligt motionären inte enbart principiella invändningar, den har dessutomi flera fall haft en negativ effekt genom att en traditionell ägargrupp kunnathindra ett företags modernisering och utveckling. bör, hävdarmotionären, redovisningsreglerna standardiseras med sikte på att storföretageni framtiden skall kunna avkrävas s. k. "sociala bokslut". Motionärenframhåller att det är ett samhällsintresse att man i redovisningssammanhangskall kunna få en bild av ett företags sociala effekter och inte bara avlönsamheten i sedvanliga ekonomiska termer. Sammanfattningsvis anför motionärenatt det är av vikt att får en speciell lagstiftning för stora företagsamtidigt som bördorna för småföretagen lättas. Imotionen 1977/78:522 redovisas utförligt de skäl som låg bakom beslutatt höja aktiekapitalets minimibelopp till , bl. a. att möjlighetenatt bilda aktiebolag med lågt aktiekapital i viss utsträckning utnyttjatssystematiskt för att försvåra skattekontroll och undkomma skatteindrivning.Motionärerna framhåller att en annan effekt av den låga minimigränsen föraktiekapitalet var att många bolag efter kort verksamhetstid gick i konkurs medallvariiga verkningar för de anställda. Att övergångstiden för de äldre bolagengjordes så lång som berodde på att det för en del företagare kunde varasvårt att la ställning lill om aktiekapitalet skulle höjas eller om bolaget istället borde avvecklas och rörelsen fortsättas i annan företagsform innanvissa skatlerätlsliga frågor lösts. beslut att föriängaövergångstiden till utgången av var enligt motionärerna inte grundat pånågra godtagbara skäl, varför socialdemokraterna motsatte sig beslutet.Motionärerna framhåller att regeringen vidtagit en del åtgärdersom antyder en viss vilja att bekämpa den allt allvarligare ekonomiskabrottsligheten i landet. a. mot denna bakgrund vill de på nytt aktualiserafrågan om övergångstiden för att ge tillfälle att ändra sitt beslutfrån . Det bör enligt motionärerna ankomma på vederbörande utskottatt utarbeta erforderiig lagtext. Tidigareriksdagsbehandling m. m. Ökatinflytande för de anställda Vid remissbehandlingen av aktiebolagsutredningensbetänkande framförde bl. a. LO och TCO kritik mot att utredningsförslaget medtystnad förbigått de omdebatterade frågorna om det allmännas och de anställdasinsyn och inflytande i företagen. Föredragande statsrådet förklarade ipropositionen (prop. 1975:103 s. 197) att han medgav att förslaget - liksom LU 1977/78:20 5 gällanderätt - gjorde ett verklighetsfrämmande och föråldrat intryck i det avseende somLO och TCO påtalat. Med anledning av att dessa organisationer efterlyst en nyutredning, vars resultat skulle kunna läggas till grund för en genomgripandeomläggning till ett system för ekonomisk och industriell demokrati iaktiebolagen, lämnades i propositionenen redogörelse för den intensivautrednings- och försöksverksamhet för demokratisering av arbetslivet som dåpågick eller var under planering. Statsrådet framhöll att utvecklingen på dettaområde hade gått mycket snabbt och attdemokratiseringssträvandena konkret hade kommit till uttryck i växlande former.Detta visade emellertid enligt statsrådets uppfattning också att tiden ännuinte var inne för att företa en mer genomgripande översyn av aktiebolagslagenoch annan associationsrättslig lagstiftning. 1samband med behandlingen av förslaget till ny aktiebolagslag hade attta ställning till flera motioner angående vidgad företagsdemokrati. I tre avdessa hade yrkats att redan i det då föreliggande ärendet skullebesluta om en genomgripande översyn av den nya aktiebolagslagen i syfte att -på grundval av principen om lagfäst medbestämmanderätt för de anställda -åstadkomma en företagsdemokratiskt tillfredsställande maktstruktur i bolagen. 1sitt av godkända betänkande (LU 1975/76:4) erinrade lagutskottet omatt, som ett led i statsmakternas strävan att reformera det svenskaarbetslivet, arbetet med att öka företagsdemokratin hade intensifierats undersenare tid. Utskottet hänvisade bl. a. till lagstiftningen om styrelserepresentationför de anställda samt till den pågående översynen av denarbetsrättsliga lagstiftningen. Utskottet erinrade också om den diskussion sompågick om att ge löntagarna ägarintressen i företagen genom tillskapandet av s.k. löntagarfonder. Mot bakgrund bl, a, av att frågorna om medbestämmande varunder utredning ansåg sig utskottet inte kunna biträda förslaget om att en nyaktiebolagsutredning skulle göras. Utskottet framhöll emellertid att i ettlängre tidsperspektiv det självfallet gällde att den allmännaassociationsrättsliga lagstiftningen av aktiebolagslagens typ inte med tystnadkunde förbigå de anställdas intressen i aktiebolagen. Av ett uttalande iaktiebolagspropositionen framgick att föredragande statsrådet räknade med atten översyn av denna lagstiftning skulle komma till stånd så snart huvudlinjernai en företagsdemokratisk ordning klarnat. Utskottet ansåg för sin del att detvar angeläget att denna planering fullföljdes. På grundval av det anfördaavstyrkte utskottet bifall till motionerna, 1en motion vid föregående yrkades att skulle begära enpariamentarisk utredning av frågan om en ny aktiebolagslag. Motionärerna ansågen ny lag vara nödvändig om man skulle kunna förverkliga målet att ge deanställda en med kapitalägarna likvärdig ställning. Motionen handlades avarbetsmarknadsutskottet i samband med propositionen 1976/77:137 om ändring imedbestämmandelagen, I sitt av godkända betänkande (AU 1976/77:32 s.13) anförde utskottet att det enligt utskottets mening stod LU 1977/78:20 6 klartatt aktiebolagslagstiftningen måste reformeras som en följd av övrigareformer på medbestämmandeområdet. Man borde enligt utskottet dock avvakta denutveckling som kunde väntas genom bl, a, medbestämmandeavtal innan ställningtogs till inriktningen av utredningsarbetet. Utskottet utgick från att fråganföljdes med uppmärksamhet i regeringens kansli. Med hänsyn till det anfördaborde motionen enligt utskottet inte föranleda någon åtgärd. Den genom motionen aktualiserade frågan omoffentliga revisorer i företagen har varit föremål för överväganden iolika sammanhang. Utskottet får i detta hänseende hänvisa till den redogörelseför frågan som lämnats i betänkandet LU 1977/78:1, Här skall blott följandenämnas, Iåtskillig lagstiftning på associationsrättens område föreskrivs att företagskall utse en eller flera revisorer, skyldighet att ha revisoråvilar f, n, i huvudsak endast företag som drivs i aktiebolagsform, ekonomiskaföreningar samt bank- och försäkringsrörelser. Revisorn utses i allmänhet avföretagets beslutande organ. Enligt aktiebolagslagen skall sålunda bolagsstämmanvälja åtminstone en revisor. En minoritet av aktieägarna kan dock påkalla attlänsstyrelsen skall utse ytteriigare en revisor. I vissa slag av företag,nämligen affärsbanker, sparbanker, centralkassor för jordbrukskredit ochförsäkringsbolag skall obligatoriskt finnas offentliga revisorer. SådanoffenUig revisor utses av bankinspektionen resp. försäkringsinspektionen ochutför inte någon separat revision utan ingår i det kollektiv som ombesörjerrevisionen. Såtillvida intar dock den av bankinspektionen utsedde revisorn ensärställning att han skall följa en av bankinspektionen utfärdad instruktion.Motivet för systemet med offentliga revisorer i banker och försäkringsbolag äri första hand att de betydande insättar- och försäkringstagarintres-sena isådana företag skall skyddas. k. samarbetsutredningen föreslog i betänkandet (SOU 1970:41) Företag ochsamhälle att regeringen som försöksverksamhet skulle fl möjlighet att utserevisorer i vissa aktiebolag och ekonomiska föreningar. Regeringen beslötemellertid att förslaget inte skulle föranleda någon åtgärd. Somskäl för beslutet åberopades att behovet av offentliga revisorer minskat genomde vidgade möjligheterna till offentlig insyn i aktiebolag och ekonomiskaföreningar som den nya aktiebolagslagen samt förslagen till bokföringslag ochlag om styrelserepresentation för samhället medgav. Dåvarandestatsrådet anförde i ett interpellationssvar (RD1975/76:76 s. 125) bl. a. att han i princip kunde hålla med om att systemet medbolagsstämmovalda revisorer inte var helt förenligt med kravet på revisorernassjälvständiga ställning. Han uttryckte dock stor tveksamhet inför tanken att dåinföra ett system med offentliga revisorer och ansåg att LU 1977/78:20 7 manborde avvakta de praktiska erfarenheterna av reformerna rörande bl. a.medbestämmandefrågorna innan man beslutar att bygga upp ytteriigare ettinformationssystem. Iriksdagen har spörsmålet om revisorernas ställning tidigare tagits upp imotioner . Motionerna har avslagits under hänvisning tillpågående utredningar (se NU 1972:63 och 1973:47 samt LU 1974:29). behandlad motion yrkades att skulle få rätt attutse minst en revisor i varje företag som är skyldigt att ha revisor. Lagutskottetsmajoritet avstyrkte i sitt av godkända betänkande (LU 1977/78:1)bifall till motionen. Majoriteten pekade bl. a. på att sedan frågan omoffentliga revisorer först aktualiserades genom samarbetsutred-ningensbetänkande , hade statsmakterna vidtagit en rad åtgärder för att stärkaföretagsrevisorns ställning och öka insynen i företagen. Utskottsmajoritetenfann det också tvivelaktigt om enbart det förhållandet att en revisor utses avett offentligt organ är ägnat att i väsentlig mån öka förutsättningarna för enopartisk företagsrevision. I betänkandet hänvisades också till att flertaletremissinstanser ställt sig avvisande till motionsförslaget. Dei beslutet deltagande socialdemokratiska ledamöterna reserverade sig tillförmån för ett krav på en allmän översyn på företagsrevisionens område. Underinnevarande har frågan om revisorers ställning återigen kommit underriksdagens prövning med anledning av ett yrkande i motionen 1977/78:1471 om enallmän översyn av företagsrevisionen. Motionen behandlades av lagutskottet isamband med att utskottet tog ställning till budgetpropositionen såvitt gälldeanslag till bokföringsnämnden. I sitt av godkända betänkande(LU 1977/78:16) avstyrkte utskottet bifall till motionen. Utskottet anförde bl.a. att de skäl som utskottet i betänkandet LU 1977/78:1 anfört mot en allmänöversyn av företagsrevisionen alltjämt var bärande och att någraomständigheter som borde föranleda ett ändrat ställningstagande från riksdagenssida inte hade tillkommit . Enligt den nya aktiebolagslagen gäller somhuvudregel att varje aktie har en röst vid röstning på bolagsstämma. Frånhuvudregeln flr avsteg göras genom bestämmelse i bolagsordning. Olika röstvärdeför aktier i bolaget flr dock inte bestämmas så att röstvärdet för någon aktieöverstiger 10 gånger röstvärdet för annan aktie. Motsvarande regler fanns ocksåi aktiebolagslag. Däremot fanns i ännu äldre lagstiftning inte någraregler om begränsning av röstvärdet. Bolag, vari finnes sådana äldre aktier,får enligt övergångsbestämmelserna till aktiebolagslagen utge nya aktier medröst- LU 1977/78:20 8 värdensom tillkommer redan utgivna aktier. Fråganom ett avskaffande av eller en ytteriigare begränsning av den graderaderösträtten har tidigare behandlats av utskottet med anledning av två motionervid 1975/76 och 1976/riksmöten. Utskottetframhöll i sitt av godkända betänkande (LU 1975/ 76:14) att det ärangeläget att åtgärder vidtas i syfte att minska eller förhindra icke önskvärdmaktkoncentration inom näringslivet. Utskottet framhöll vidare att syftet medbestämmelser i bolagsordningar om olikhet i röstvärdet för aktier ofta är atten viss aktieägargrupp skall garanteras ett dominerande inflytande i ettaktiebolag. Utskottet hade därför förståelse för motionärernas önskemål om enutjämning av skillnaderna i röstvärdet för aktier. Enligt utskottets mening vardet principiellt riktiga att varje aktie hade en röst. Utskottet erinradeemellertid om att gällande regler om differentiering av rösträtten hade sambandmed frågorom aktiebolagens kapitalförsörjning och med den kontroll av förvärvav fast egendom som följer av lag om vissa begränsningar i rätten attförvärva fast egendom. Eftersom lag var föremål för en allmän översynav utredningen orri utländska övertaganden av svenska företag borde enligtutskottets mening ett slutligt ställningstagande till frågan om ändring avrösträttsreglema anstå till dess utredningens arbete avslutats. Utskottet ansågsig kunna utgå från att regeringen skulle ta upp frågan till närmare prövning ianslutning till de överväganden som blir aktuella med anledning av utredningensförslag. 1sitt vid föregående av likaledes godkända betänkande (LU1976/77:29) strök utskottet återigen under det principiellt viktiga i att varjeaktie har en röst. Med hänsyn till att översynen av lag ombegränsningar i rätten att förvärva fast egendom ej var avslutad fann dockutskottet någon åtgärd med anledning av motionen ej vara påkallad. Övergångstidenför höjning av aktiekapital Såsom framgått av den lämnade redogörelsen förvissa reformer på aktiebolagsrättens område beslöt attföriänga övergångstiden för de äldre bolagen att höja sitt aktiekapital till50 . till utgången av år 1981.1 en socialdemokratisk motion hade yrkatsatt regeringens förslag om förlängning (prop. 1976/77:109) skulle avslås. Lagutskottetsmajoritet hänvisade i betänkandet LU 1976/77:29 till att det av vissa ipropositionen intagna statistiska uppgifter framgick att dittills endast ettmindre antal aktiebolag hade höjt sitt aktiekapital till lägst . Detavgörande skälet för att dröja med kapitalhöjningen hade enligt utskottetsuppfattning sannolikt varit att. man velat avvakta resultatet av pågåendeutredningsarbeten för att fl ett bättre undertag för en bedömning av i vilkenföretagsform man i fortsättningen skulle bedriva rörelsen. LU 1977/78:20 9 Utskottetanförde vidare följande. När utskottet i sitt av godkändabetänkande LU 1974:19 begärde en utredning angående införande av en särskildbolagsform för mindre företag underströk utskottet vikten av att den begärdautredningen arbetade så skyndsamt att utredningsresultatet kunde leda tilllagstiftning före . Därmed åsyftade utskottet attdet måste förflyta åtminstone mellan antagandet av en ny lag ochtidpunkten för den beslutade höjningen av minimigränsen för aktiekapitalet.Huruvida bolagskommittén skulle, såsom påstås i motionen, ha underhand anmält till att utredningsarbetet i förevarande delskulle vara avslutat saknar utskottet närmare kännedom om. i skrivelse anmält till departementet att kommitténinte kan slutföra sitt utredningsuppdrag inom den rid som förtitsattes avutskottet och och som angivits i direktiven. Utskottet vill ocksågentemot vad som sägs i motionen framhålla att bestående olikheter ibeskattningen av existerande företagsformer f n. är föremål för övervägandeninom företagsskatteberedningen. Under sådana omständigheter finner utskottetregeringens förslag om en föriängning av övergångstiden för de äldreaktiebolagen i hög grad motiverat. Utskottet vill också erinra om att kommitténäven har i uppdrag att se över bestämmelserna om handelsbolag, kommanditbolag ochenkla bolag. Dessa bolagsformer kan bli aktuella att användas för företag ivilka man inte kan lägga ned ett kapital på . På anförda skäl tillstyrkte utskottet bifall tillpropositionen och avstyrkte motionen. Densocialdemokratiska utskottsgruppen reserverade sig till förmån förmotionsyrkandet om avslag på propositionen med i huvudsak samma motivering somnu anförts till stöd för det aktuella yrkandet i motionen 522. Utskottets hemställanbifölls av . Vissautredningar m. m. Ökatinflytande för de anställda