bet · G101UbU21 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidare beräknas för stödundervisning i svenska samthemspråksundervisning och studiehandlédning på hemspråk för nästa budgetår206,5 milj. kr. Statsrådeträknar med en femårig genomförandeperiod för den samlade skoldagen ochberäknar 12 milj. kr. under budgetåret som bidrag till densamma. Regeringenhar gett SÖ i uppdrag att göra en förnyad beräkning avkostnaderna för reglering av statsbidraget till enligt t. o. /78 gällande bestämmelser. SÖ har redovisatsitt uppdrag. Utskottet kommer att framföra förslag omriksdagens beslut med anledning av regeringens hemställan i propositionen1977/78: 85 att till Bidrag till driften av grandskolor m. m. för budgetåret1978/79 skall anvisas ett förslagsanslag av 7 . Fr. o. m. innevarande budgetår utgår statsbidragtill de estniska skolorna i och , samtHillelskolan enligt nya bestämmelser som regeringen har meddelat den 9 juni1977. Statsbidrag utgår av ett bidragsunderlag som består av avlärarlönekostnaden samt bidrag till allmän arbetsgivaravgift, socialförsäkringsavgifttill sjukförsäkringen och folkpensioneringen samt ATP-avgift. Sådanaenskilda statsunderstödda skolor till vilka bidraga utgår ur grundskoleanslagetsamt privatskolor, för vilka privatskolförordningen (1967: 270) gäller, saknarf. n. möjligheter till statsbidrag för hemspråksundervisning av invandrarbarn.Kommun bör enligt propositionen vara skyldig att i den utsträckning önskemålhärom framförs och efter överenskommelse med enskild statsunderstödd skolaeller sådan privatskola som avses i privatskolförordningen anordnaundervisning i hemspråk och studiehandledning på hemspråket för elever vidsådan skola och följaktligen få inräkna dessa elever vid beräkningen avbidraget till hemspråksundervisning. Utskottet har inte någotatt erinra mot detta, förslag. Enligt2 kap. 27 § skolförordningen skall elev vid i skälig omfattningtillhandahållas läromedel och annan materiel som fordras för en tidsenligundervisning. Imotionen 1977/78: 1557 hemställs att skolförordningen ändras så att kommunskall vara skyldig att tillhandahålla elever i privata skolor läromedel isamma omfattning som elever i kommunens egna skolor. Gällande bestämmelsertolkas så att de inte medför skyldighet för kom- UbU 1977/78: 21 30 munenatt tillhandahålla läromedel och annan, undervisningsmateriel åt elever som fullgör sin skolplikt i annan skola än grandskolan. Kommun kan emellertid genom särskilt beslut frivilligt åta sig sådant tillhanda hållande (regeringsrättens årsbok 1970: 64). Enligtvad utskottet erfarit erhåller t. ex. i , efter ettprincipbeslut av stadsfullmäktige , barn vid enskild skola, som godkäntsenligt skollagens föreskrifter, alltid läromedel på samma sätt som barn vidkommunens skolor. Praxis växlar emellertid från kommun till kommun. Då det kanfönitsättas att den motionsledes aktualiserade frågan kommer att tas upp -vidden i propositionen 1977/78: 100 bil. 12 nämnda översynen av.enskilda skolorsställning i skolväsendet anser utskottet att motionen 1977/78: 1557 inte börföranleda någon åtgärd. I motionen 1977/78: 1730 anförs alf SÖ tilldelatäven gymnasieskolor medel från anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet bl.a. för att möjliggöra förbättrad undervisning för invandrarelever och delningav klass i svenska på tvååriga yrkesinriktade linjer. Genom den föreslagna anslagsomläggningenupphör, heter det i motionen, möjligheten till fortsatta insatser av dettaslag. Motionärerna föreslår att reservation som uppkommer under anslagetSärskilda åtgärder på skolområdet vid utgången av får användas /79 för stödinsatser i gymnasieskolan och att medel förfortsatta förslärkningsåtgär-der i gymnasieskolan anvisas ibiidgetpropositionen för / 80. Utskottethar erfarit att SÖ i skrivelse till regeringen hemställtatt den reservation som beräknas uppkomma under det, nämnda anslaget fårdisponeras för särskilda åtgärder för elever i gymnasieskolor. Utskottet harför.egen del iiiget att erinra mot att så sker. Reservationen bör alltså intetillföras budgetutjämningsfonden. Med hänsyn till att SÖ:s skrivelse prövas iregeringens kansli bör motionen, i. denna del inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Utskottet anser vidare det inte lämpligt alt gör någotuttalande beträffande /80. Med det anförda anser utskottet attriksdagen: bör avslå motionen 1977/78: 1730. Enligt propositionen bör kommun förfoga över ensamlad,resurs om visst antal skolledartjänster för pedagogiska ochorganisatoriska ledning. Rektors- och studierektorstjänster föreslås fr. o. m.den 1 juli 1979 inte som beroende på poängtal för rektorsområde fåinrättas med utgångspunkt i den totala omfaltningspoängen för, ikommunen. Frågan om inrättande av studierektorsljänst skall inte längre varaavhängig av storleken på rektors arbetsområde. Enligt propositionen skall denregeln gälla att högst hälften av det totala antalet tjänster får vararektörstjänster. UbU 1977/78: 21 31 Utskottet har inte något att erinra mot förslagetbeträffande inrättande och placering av tjänster som biträdande skolledare igrandskolan. Isamband med den reformering av klass- och ämneslärarutbildningen som inleddes1968 (prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967; 143) tillkom organisationen medskolenheter för försöks- och demonstrationsyerk-samhet (FoD-verksamhet).Särskilda studierektorstjänster med främst samordnande uppgifter inomFoD-verksamheten skulle inrättas liksom särskilda ordinarie lärartjänster, s.k.Up-tjänster. Efter förslag från, en arbetsgrupp inom SÖ beslöt (prop.1975; 1 bil. 10, UbU 1975: 10, rskr 1975: 104) bl. a. att FoD-resursen, som dåbestod enbart av fasta tjänster, skulle delas upp i en fast och en fri del. Densenare resursen skulle utnyttjas för alla slag av utbildningar inom . Ipropositionen 1977/78: 100 bil. 12 (s. 441) föreslås att FoD-verksamheten idess nuvarande form skall upphöra. Den fria resursen för FoD-verksamhet om , som f. n. finns upptagen under anslaget Utbildning förundervisningsyrken, föreslås inte längre bli anvisad. erinras om attdet nya anslagssystemet för högskolan medger en betydande frihet att organiserautbildningen så att olika behov kan tillgodoses. Ipropositionen 1977/78; 85 om nytt statsbidrag för m. m. erinras omförslagen i nämnda budgetproposition och förordas att vakanta särskildaordinarie lärartjänster inrättade för FoD-verksamhet inte skall återbesättasfr. o. m. . Vidare bör, heter det, de sex särskildastudierektorstjänsterna inom FoD-verksamheten avvecklas fr. o. m. den 1 juli1978. Imotionen 1977/78: 1721 hävdas att det är nödvändigt att behålla vissa delar den fria resursen och de särskilda studierektorstjänsterna av denhittillsvarande FoD-verksamheten under ytterligare ett budgetär för att gealla berörda möjlighet till olika anpassningsåtgärder, bl. a. till de förslagtill nya former för organisation och finansiering av lärarutbildningensförsöksverksamhet som arbetsgruppen för utvärdering av FoD-verksamheten(UTFOD) och lärarutbildningsutredningen förväntas lägga fram. motionen aktualiserade frågan om medel för en försöksanknuten läraratbildning(yrkandet 1) avser utskottet ta upp vid behandlingen av anslaget D 8.Utbildning för undervisningsyrken. UTFODhar numera överlämnat sin slutrapport. Arbetsgruppen erinrar om att det påvarje högskoleort finns vissa resurser för pedagogiskt FoU-arbete dels inomhögskolan, dels inom det kommunala skolväsendet. Inom högskolan har dessaresurser huvudsakligen bestått av metodik- och pedagogiklärare, den pedagogiskainstitutionen samt FoD-verksamheten. Kommunerna satsar på FoU-arbete men derassatsning varierar beroende på deras tolkning av. 9 § i skollagen enligt vilkenskolstyrelse skall främja pedagogiska försök. UTFOD räknar med att skolstyrelsepå hög- UbU 1977/78: 21 32 skoleortoch högskola avsätter vissa medel för försöksverksamhet i fortsättningen ochatt skolstyrelsen och högskolan bedriver sådan verksamhet gemensamt.Enligt'UTFOD:s mening bör även i fortsättningen finnas en fri resurs för försökinom lärarutbildningslinjernas vérksarnhetsom-råde och en samordnandepedagogisk-administrativ ledning för verksamheten. Utskottet,som erinrar om att högskolorna har en betydande frihet att inom ramen förtillgängliga medel organisera lärarutbildningen så att olika behov kantillgodoses, avstyrker motionen 1977/78: 1721 yrkandet 2 om bibehållande avvissa studierektorstjänster . Det bör vara möjHgt att finna lokalalösningar på frågan om en samordnande pedagogisk-administrativ ledning förifrågavarande pedagogiska försöksverksamhet. Medhänvisning till att universitets- och högskoleämbetet i samråd med SÖ enligtpropositionen 1977/78: 100 bil. 12 (s. 441) skall komma in med förslag tillbestämmelser beträffande framtida uppgifter för innehavare av de särskildaordinarie lärartjänsterna föreslår utskottet att avslår motionen1977/78: 1721 yrkandet 3. Under åberopande av det anföida hemställerutskottet såvitt avser resp. huvuddelar av betänkandet 1. att beträffandeuttalande om att det nya statsbidragssystemet skall vara ett provisoriumavslår motionen 1977/78: 1732 yrkandet 2, 2. att beträffandeyrkande om nytt förslag till statsbidragssystem avslår motionen 1977/78:1732yrkandet 3, 3. att beträffandekompensation för bidragsminskning avslår motionen 1977/78: 1732 yrkandet 1, 4. att beträffandebasresursen godkänner vad som förordats i propositionen 1977/78; 85, 5. att beträffandeförstärkningsresursen med anledning av propositionen 1977/78: 85 och motionen1977/78: 1729 yrkandet 2 godkänner vad utskottet förordat, 6. att beträffandeliinsskolnämndsresursen i avslår motionen 1977/78; 1731, 7. att beträffande ettsärskilt statsbidrag till den kommunala avslår motionen 1977/78:1732 yrkandet 4, 8. att beträffandeinformation till kommunerna om flexibel elevgmppering avslår motionen 1977/78:1188, 9.att riksdagenbeträffande undervisningen i slöjd, hemkunskap, maskinskrivning och teckningavslår motionen 1977/78: 1723, ' UbU 1977/78: 21 33 10. alt beträffande delsfördelningen av förstärkningsresursen i vad avser de svagare elevernas behov,baskunskaper och basfärdigheter samt kontakt med samhälle och arbetsliv, delsanpassad studiegång, samarbetet mellan skolan och hemmen samt införande avklassråd avslår motionen 1977/78: 1729 yrkandena 1 a, 1 b, 1 c och 1 d, 11. att beträffandelänsskolnämndsresursens fördelning på ändamål avslår motionen 1977/78: 1729yrkandet 1 e, 12. att beträffandelänsskolnämndsresursens användning till insatser för fosterbam avslår motionen1977/78:1725, 13. att beträffandepartiell tjänstebefrielse för arbetsvärd avslår motionen 1977/78: 453, 14. alt beträffandefriskvård i skolan avslår motionen 1977/78:741, 15. att beträffandeandlig vård och vägledning inom skolans ram avslår motionen 1977/78: 1167, 16. att beträffandeanvändningen av förstärkningsresursen och resursen för samlad skoldag tillallmän fritidsverksamhet avslår motionen 1977/78: 1727, 17. att beträffanderegionala utvärderings- och utvecklingsresurser avslår motionen 1977/78; 1729yrkandet 1 f, 18. att i övrigtgodkänner de principer för statsbidrag till som förordats ipropositionen 1977/78; 85, vissaskolhälsovårdsfrågor m. m. 19. att beträffandeskolhälsovård för deltagare i den kommunala vuxenutbildningen med avslag påmotionen 1977/78: 1724 yrkandet 1 godkänner vad som förordats i propositionen1977/78: 85, 20. att beträffandeläkarkontroll vid val av studieväg avslår motionen 1977/78: 220, 21. att beträffande visssynvård avslår motionen 1977/78: 1724 yrkandet 2, 22. att beträffandepersonaltäthet inom skolhälsovården med avslag på motionen 1977/78:1726yrkandet 1 godkänner vad som förordats i propositionen 1977/78: 85, 23. att beträffandehuvudmannaskap för skolhälsovården med avslag på motionen 1977/78: 1726yrkandet 2 godkänner vad som förordats i propositionen 1977/78: 85, 24. att i övrigtgodkänner de riktlinjer för skolhälsovårdens mål, innehåll och organisationsöm förordats i propositionen 1977/78; 85, 25. att antar det genompropositionen 1911/18: 85 framlagda förslaget till lag om ändring i skollagen(1962; 319), 3 1977/78.14 saml. UbU 1977/78: 21 34 26. att antar det genompropositionen 1977/78: 85 fram lagda förslaget till lag öm ändring i lagen (1976; 381) om barn omsorg, 27. att godkänner de grunderför statsbidrag för hemspråksundervisning vid vissa privatskolor och enskildastatsunderstödda skolor som f<5rordats i propositionen 1977/78: 85, 28. att beträffandetillhandahållande av vissa läromedel avslår motionen 1977/78: 1557, 29. att beträffande vissaförstärkningsåtgärdef i gymnasieskolan avslår motionen 1977/78; 1730, 30. att godkänner deriktlinjer i fråga om inrättande och placering av tjänster som biträdandeskolledare i grandskolan som förordats i propositionen 1977/78; 85, 31. att beträffandetjänster för försöks- och demonstra-lionsverksamheten inom liirarutbildningenmed avslag på motionen 1977/78: 1721 yrkandena 2 och 3 godkänner vad somförordats i propositionen 1977/78: 85. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), (), Per-OlofStrindberg (m), (), (), (), () och (). avStig Alemyr, , , , , och (samtliga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som på s.16 börjar "Utskottet anslöt" och på s. 17 slutar "och 1 d"bort haföljande lydelse: UbU 1977/78: 21 35 I många kommuner och skolor finns det f. n. én storosäkerhet bl. a. om det ekonomiska utfallet inför den föreståendestatsbidragsömlägg-ningen. Eftersom generella lösningar vidförstärkningsresilrséhs fördelning då kan ligga nära till hands finns detenligt utskottets mening ähled ning för att uttala attförstärkningsresursen främst är avsedd för elever som har särskilda svårigheteri skolarbetet. Inte minst gäller det att garantera att alla elever hartillräckliga baskunskaper och bas-färdigheter när de lämnar skolan. Beträffandeinnebörden i baskunskaper och basfärdigheter anser utskottet att dessa inteenbart utgör en grund för fortsatt arbete i skolan, vilket att döma avpropositionen är föredragandens uppfattning. Enligt utskottets mening bör detframhållas att till grundläggande kunskaper och färdigheter bör förutomfärdigheter i att läsa, skriva och räkna sådant räknas som är av betydelse förelevernas personliga utveckling och för deras möjlighet att påverka och leva idagens och morgondagens samhälle och där fungera som yrkesutövare ochsamhällsiriedlem. Ett sådant synsätt kräver ett utökat samspel mellan skolanoch samhället. Detta måste beaktas i den lokala resursfördelningen. Enhögstadieelevs skolgång kan helt eller delvis förläggas till enarbetsplats utanför skolan genom s. k. anpassad studiegång. I propositionen1975/76; 39 betonades att åtgärden bör användas restriktivt. Eftersomden anpassade studiegången är en faktisk utbildning måste det enligt utskottetsmening alltid finnas en handledare på arbetsplatsen. I de försök med anpassadstudiegång som regeringen medgivit 1977/78 har inte frågan om handledare,kontinuerlig kontakt med och uppföljning av eleven beaktats. Eftersom déttäinte heller nämns i den nu aktuella propositionen bör uttala ätthandledare bör litsés samt att kostnaderna för dessa liksom för kontakt- ochuppföljningsarbetet bör tas ur förstärkningsresursen. Samarbetetmellan skolan och hemmen är ytterst väsentligt. Den öppnare skola somSIA-reformen bör innebära måste bygga på aktiv för-äldramedverkan. Riksdagenbör därför uttala att skolstyrelserna vid sin fördelning avförstärkningsresursen beaktar behovet äv medel för kön- ' takter mellan skolanoch hemmen. mening är det mycket betydelsefullt att skoldemokratin på ettnaturligt sätt kommer till uttryck i den vanliga undervisningssituationengenom att eleverna stimuleras att ta ansvar för sitt och kamratgruppensskolarbete och sin arbetsmiljö. I propositionen 1975/76: 39 framhölls att ettklassråd såsom en organiserad form för planering och beslut inom klassen börinrättas. Eftersom nuvarande regering inte gjort några insatser för att få tillstånd ökat elevinflytande och ett elevansvar i klassrumssituationen börriksdagen uttala att klassråd skall inrättas /79. UbU 1977/78: 21 36 delsatt utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse: 10. att riksdagenbeträffande dels fördelningen av förstärkningsresursen i vad avser de svagareelevernas behov, baskunskaper och basfärdigheter samt kontakt med samhälle ocharbetsliv, dels anpassad studiegång, samarbetet mellan skolan och.hemmen samtiriförande av klassråd bifaller motionen 1977/78: 1729 yrkandena 1 a, 1 b, 1 c och 1 d. 1.beträffande de religiösa samfundens medverkan i skolans arbete av SvenJohansson (c): Samhälletsfrämsta resurser i en demokratisk fostrans- och inlärningsprocess är dessmänniskor. I det samhälle som barn nu växer upp i behöver de känna engagemangoch intressegemenskap från de vuxnas sida. Innehållet i sådana relationer haravgörande betydelse för barns framtida relationer till företeelser ochpersoner, för deras kulturella ideal samt för deras framväxande attityder tillolika livsuppgifter, till arbete, problemlösning och kunskapssökande. Manbehöver inte personligen vara kristet engagerad för att vid en genomläsning avläroplan för grun Vilever i ett samhälle som omfattar skiftande uppfattningar i religiösa ochmoraliska frågor liksom i sociala och politiska frågor. Undervisningen iskolan skall vara allsidig. I olika tros- och livsåskådningsfrågor förutsättsskolan endast förmedla sakliga kunskaper. Det är därför viktigt att elevernaockså får träffa människor för vilka en personlig tro betyder något.Den delen av skolverksamheten klarar skolan inte utan kyrkornas och samfundenshjälp. SIA-verksamheternakommer att utvecklas i kommunerna i nära samarbete mellan skolstyrelse, socialcentralnämnd, kulturnämnd och fritidsnämnd samt bl. a. föreningslivet, ochmålet är att utforma ett samlat program för barn- och ungdomsverksamheten. Detär angeläget att församlingarna som inte är organiserade enligtföreningsprinciper kommer med i överläggningarna om samlad skoldag och allmänfritidsverksamhet. Beträffande de praktiska frågorna hänvisar jag till denhandledning om skolans inre arbete som kristna ungdomsråd gett ut. Trotsallt som görs kämpar många skolungdomar med svåra problem i dagens samhälle.Det gäller för dem att lösa livsfrågorna, att finna livets mening. Detta är enav de största och djupaste frågorna för ungdomar i tonåren. Mot denna bakgrundvill jag framföra tanken att det vid de enskilda skolenheterna skall finnas UbU 1977/78: 21 37 skolpräst/skolpastormed t. ex. kurativa uppgifter. Han eller hon kan ge eleverna hjälp ochvägledning i situationer då andra insatser inte räcker till. Skolan bör låtaelevema möta vuxna som har tid att diskutera och att lyssna när det gällerlivsfrågor. 2. beträffandestatsbidrag till allmän fritidsverksamhet av , , , , , och (samtliga s): Trotsatt en lovande fritidsverksamhet har kommit i gång i föreningslivets regiunder innevarande år har regeringen i budgetpropositionen föreslagit attstatsbidraget till allmän fritidsverksamhet skall slopas. Införandet av dettabidrag var en integrerad del av reformen om skolans inre arbete. Föreningslivethar med stöd av detta bidrag på många håll kunnat utveckla stimulerandefritidsaktiviteter bland barn och ungdomar i åldern . Betydelsen av ettrikt fritidsutbud har betonats av både barnstugeutredningen och utredningen omskolans inre arbete. fattade 1976 ett enigt beslut om att införadetta stöd som ett led i SIA-reformen. Därmed fick SIAbeslutet inte barakaraktären av skolreform utan en vidare barn- och ungdomspolitisk innebörd, sompräglades av en samsyn mellan skola och fritid. Genomförslaget att statsbidraget till allmän fritidsverksamhet dras in urholkasSIA-reformen och därmed tilltron till regeringens vilja att genomföra denna. betänkande om den allmärma fritidsverksamheten behandlaskommer socialdemokraterna att rösta för att bidraget även fortsättningsvisskall finnas kvar. 3. beträffandetillhandahållande av läromedel åt elever i enskild skola av () och (): Enligtskollagen får skolplikt fullgöras i enskild skola om skolstyrelsen godkäntskolan för ändamålet. När det gäller frågan om tillhandahållande av läromedelåt elever vid sådan skola har vi, i avvaktan på pågående översynsarbetebeträffande de enskilda skotornas ställning, kunnat biträda utskottetsuppfattning och vill endast lägga till följande synpunkt. Harskolstyrelse godkänt skola i enlighet med skollagens föreskrifter så att barn ikommunen har rätt att fullgöra sin skolplikt där, så följer därav enligt vårmening som en logisk och självklar, konsekvens att bar nen vid sådan skola fårdel av de förmåner som kommunen beslutar om beträffande skolpliktiga barn.Eljest skulle bani till vissa kommuninvånare särbehandlas, dvs. kommunalamyndigheter skulle göra åtskillnad i behandlingen av sina egna medborgare. 4 1977/78. UbU 1977/78: 21 38 4.beträffande försöks- ocjt, demonstrationsverksamheten inom lärarutbildningenav (): Ipropositionen om nytt statsbidrag till m.m. (1977/78: 85) föreslås med hänvisning till den motivering som lämnas i budget propositionen (prop. 1977/78: 100 bil. 12 s. 439444) att försöks- och demonstrationsverksamheten (FoD) skall upphöra med utgången av, bud /78. Sedanfebruari 1978 föreligger en slutrapport från en central, utviir-dering avFoD-verksamheten innehållande förslag om hur denna verksamhet skulle kunnaanpassas.till de förändringar som skett inom högskolan och skolväsendet den.senaste tiden. Vidare har forskarutbildningsutredningen framlagtförslag till vidgade insatser för grundutbildningens forskningsanknytning, ochlärarutbildningssakkunniga beräknas framlägga förslag till enreformerad lärarutbildning, som behandlar också frågor om forsknings- och utvecklingsarbeteinom lärarutbildningen. Dessutom diskuteras i flera olika. sammanhang hurforskning, försök och fortbildning inom skolväsendet skall närmare kunna knytastill varandra.. Desärskilda studierektortjänsterna för FoD-verksamhet och den fria FoD-resursenhar allmänt, uppfattats som ett värdefullt. och flexibelt, instrument för atttillgodose de syften som , och den kan lättvidgas att.omfatta också de.linjer och institutioner inom högskolans sektorför utbildningsyrken som inte. kunnat få del av resursen. Detmåste därför anses.förhastat att så drastiskt som föreslagits.avveckla dennuvarande , innan man kan överblicka de olika förslag somföreligger och kommer att föreligga om hur man bör. utforma utvecklings- ochförnyelsearbetet inom lärarutbildningen. Enligthögskolelagen skall såväl lärarutbildningen som annan utbildning inomhögskolan bygga på vetenskaplig grund, och verksamheten anordnas så att sambandmellan utbildningen,,forskningen och.utvecklingsarbetet tryggas. Härtillkommer att kiinskap inte kan basera sig,enbart på forskning. Den måste byggapå erfarenheter från vardagen, dvs. bland annat på försöksverksamhet. Dettagäller i synnerhet lärarutbildningen. Lärarutbildningen måste liksom tidigarevara försöksanknuten. Eftersomdet enligt budgetpropositionen är möjligt för de olika lärarutbildningslinjernaatt utnyttja, tillgängliga: resurser ,inom anslaget. Utbildning förundervisningsyrken: för. lärarutbildningsändamål som: be-. döms angelägna ochjag,erfarit,att man på olika,håll bedömt det som möjligt och nödvändigt, attgöra omprioriteringar inom anslagets ram för att få till stånd enförsöksanknuten lärarutbildning även efter har jag kunnatacceptera utskottets.tillstyrkan av regeringens förslag i vad gäller avvecklingav vissa tjänster. UbU 1977/78: 21 39 För lågstadium och mellanstadium.utgår följandeantal veckotimmar per basresurs i de olika årskursema. Ärskurs/er Antalveckotimmar 2och 3 27 13 27 5 och 6 36,5 För högstadium utgår följande antal veckotimmarper basresurs i de olika årskurserna. UbU1977/78: 21 40 (uttryckt i antalveckotimmar per elev) Den till kommunen direkt utgående delen av jörstärkningsrésufser, Musik (frivillig) -0,0020 -0,0010 0,0844 insatser till andra insatser -0,003 -f-0,003 ' 0,087 Ökning genom prop. UbU1977/78: 21 41 Särskildastatsbidrag till kostnader för vissa arbetsgivaravgifter beträffandegrundskolan Statsbidragutgår till följande arbetsgivaravgifter.