bet · G101KrU1 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner i vissa rundradiofrågor I detta betänkande behandlar utskottet följandemotioner, vilkas behandling på förslag av kulturutskottet i betänkandet1976/77:45 uppskjutits till /78, nämligen 1976/77:748 av m. fl. (s) varihemställs att beslutar att i enlighet med radioutredningsförslag skall utgöra etteget lokalradioområde, 1976/77:962 av m. fl, (s)vari,såvitt nu är i fråga, yrkas att beslutar att ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförs angående vikten av att avbarnfilm görs tillgängligt för distribution som film och videokassetter(yrkande 7 c), 1976/77:1122 av () vari hemställsatt beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionen anförtsom behovet av tjänster utanför lokalradions huvudorter för att geförutsättningar för en god lokal bevakning, 1976/77:1133 av Hans Nyhage m. fi. (m, c, fp) varihemställs att måtte besluta att i enlighet med 1969 årsradioutrednings förslag skall utgöra ett eget lokalradioområde. 1976/77:1135 av m. fl. (s) varihemställs att hos regeringen begär att gör en översyn avlokalradions sändarnät i syfte att nå en total täckning av respektive områdeför lokalradion i den takt som utbyggnad av lokalradionätet sker. Till stöd för del i motionerna 1976/77:748 och1976/77:1133 framförda yrkandet att skall utgöra ett egetlokalradioområde anförs bl. a. alt lokalradioområde, i vilketBoråsområdet ingår, är för stort. Det har betydligt över 700 000 invånare.Boråsområdet har ett befolkningsunderlag på drygt 220 000 människor, vilket ärhelt tillräckligt för ett lokalradioområde och mer än flera av de nuvarandeområdena har. Det finns inom ett näringsgeografiskt samband medspecifika utvecklingsdrag, och området fungerar i arbetsmarknads-, bostads-och kultursammanhang som ell från skilt, självständigt område. Detfinns inte heller några tekniska hinder för att Boråsområdel görs till etlfristående lokalradioområde. Imotionen 1976/77:1122 uttalas att lokalradions personalresurser inte är I 1977/78. KrU 1977/78:1 2 tillräckligaför en god lokal bevakning. Detta förhållande är särskilt påtagligt iNorriandslänen. Som exempel anförs att av 15 tjänster vid lokalradion iVästerbottens län 14 blir placerade i och en i . Övriga delar avlänet får ingen fast bevakning från lokalradioredaktionen. Detta innebär enhelt otillfredsställande situation. Förhällandet torde vara likartat i fleralän. Om inte tilldelat antal tjänster kan fördelas på ett bättre sätt inomrespektive områden måste ökade resurser ställas till förfogande. Det i motionen 1976/77:1135 framförda yrkandet omen översyn av lokalradions sändarnät motiveras på i huvudsak följande sätt. Televerketssändarnät är från början inte uppbyggt med tanke på länstäckning utan påtolaltäckning av hela landet. Detta medför att det i många län finnslyssnargrupper som har mycket stora svårigheter att kunna lyssna till den"egna" lokalradion. På vissa håll kan det anses helt omöjligt. Dettaberor på att sändare utanför länet har större styrka än länets egna, Skalllyssnare i sådana områden ha några som helst möjligheter att lyssna på"eget" program tvingas de vidta extraordinära åtgärder -1. ex.uppsättande av takantenn. Med tanke på att större delen av radiolyssnandet sker på transistorapparater eller bilradio kan sådana åtgärder anses somorealistiska. Detär högst väsentligt att den nya lokalradion kan avlyssnas av samtligalänsinnevånare, varför måste ges utökade resurser till utbyggnad avsändarnätet. Vad slutligen gäller motionen 1976/77:962 pekas idenna på alla de goda barnprogram som finns i och som avupphovsrättsliga skäl inte kan distribueras som filmkopior eller videokassett.TRU:s program är däremot friköpta och därför tillgängliga för distribution påannat sätt än via etern. Detta problem uppmärksammades i direktiven till den nuarbetande radioutredningen, som skall pröva olika möjligheter att inom ramenför nu gällande lagstiftning lösa de upphovsrättsliga och ekonomiska problemsom följer av att eterproducerade program distribueras i nya former. Del ärangeläget att denna fråga kan föras framåt, när det blir aktuelltför att ta ställning till radioutredningens förslag om SverigesRadios framtid. Målet bör vara att finna en lösning så att tidigare sända program- när det gäller barnprogram - kan användas i form av filmkopior ellerkassett och användas t. ex. i barnstugor, i föreningar och på bibliotek. motionerna 1976/77:748 och 1976/77:1133 om lokalradion i BoråsområdetChefen för lokalradion har anfört följande. Enligt proposition 1975:13 bör försöksverksamhetanordnas med lokalradiosändningar över Borås- och Södertälje-områdena.Försökssändningarna har startat över Södertälje-området och kommer att börjaöver Borås-området KrU 1977/78:1 3 1977-10-31.Ännu föreligger alltså inga erfarenheter av hur lokalradiosändningarna kommeratt fungera, men den bedömning som f n. görs inom lokalradion är attBorås-området är ett ur intresse- och näringsgeografisk synpunkt väl avpassatområde för lokalradiosändningar. Frågan om sändningstidens omfattning måstebedömas med hänsyn lill de resurser som finns. Om skall utgöraett eget lokalradioområde bör bedömas på grundval av de erfarenheter som görsav försökssändningarna. Denindelning i lokalradioområden som skett i denna del av medförjämfört med andra områden speciella problem, då länsindelningen ejöverensstämmer med lokalradioområdena. Detfinns anledning att särskilt följa utvecklingen av verksamheten och pröva dennuvarande organisatoriska indelningen. Därvidlag är det möjligt att ettalternativ med indelning i mindre lokalradioområden kan visa sig vara enlösning. Ett avgörande beslut bör dock fattas först sedan erfarenheter vunnitsoch resursuppbyggnaden av lokalradion kommit längre. Ang.motionen 1976/77:1122 om lokalradions behov av personal utanför huvudorten I denna fråga har chefenför lokalradion anfört följande. Den nuvarande omfattningen av lokalradions resurserhar inneburit att personalen i huvudsak har placerats på respektivelokalradioområdes huvudort. Anledningen till detta är främst att gällandearbetstidsbestämmelser bl. a. vad gäller vaktlistor måste tillgodoses.Bevakningen av länen i övrigt har därför skett utifrån huvudorten, ettförhållande som begränsat lokalradions möjligheter till en mer kontinuedigbevakning utanför huvudorten. Föratt kunna åstadkomma detta krävs tillskott av personal, teknik, programmedel m.m. Detta behov känns angeläget för lokalradions vidare utveckling för attbättre tillgodose den målsättning som angivits i proposition 1975:13 ochriksdagens beslut i anledning därav. /79 avser lokalradion alt begära medel för denna utbyggnad. Mednuvarande beslutade medelstilldelning för /78 finns emellertidinga möjligheter lill att förändra situationen. ärmedveten om denna brist och vill understryka det angelägna i att resurser gesför en förbättrad lokal bevakning utanför huvudorterna. Ang.motionen 1976/77:1135 om en översyn av lokalradions sändarnät Chefen för televerkelsradiodivision anför följande. De problem som tas upp i motionen av iKarlstad m. fi., dvs. svårigheteratt i vissa fall ta emot rätt lokalradioprogram,kommer alt finnas i större eller mindre omfattning inom praktiskt tagelsamtliga 24 radioområden. Svårigheterna beslår till övervägande delen i för att få in räii lokalradioprogram måste ta emot en annan sändare än densom ger den allra bästa mottagningen. Den kvalitetsmässiga skillnaden imottagningen torde i de flesta av dessa fall ändå vara mindre påtaglig men kani vissa mottagningssituationer, främst vid bilradiomottagning, bli meramärkbar. I vissa fall kan dock mottagningsförhållandena göra del nödvändigt attFM-mottagare för stationärt bruk kompletteras med en särskild antenn. Normalträcker del i så fall med en enkel bandkabelantenn som man kan tillverka självoch endast i en mindre del av fallen behöver mera påkostade antenner anskaffas. Dessa mottagningsproblembehandlas utförligt radioutrednings 1» 1977/78. KrU 1977/78:1 4 betänkande(SOU 1973:8 s. 163) och i regeringens proposition (1975:13 bil. 2) omlokalradio. Av propositionen s. 64 framgår bl. a. alt lokalradioreformen haransetts så angelägen att man inte var beredd att vänta med denna reform tillsett lokalradioanpassat sändningsnät byggts ut, speciellt som tidskrävandeinternationella förhandlingar måste avvaktas innan nya sändningsfrekvenserskulle kunna ställas till förfogande. Den nuvarande lösningen därlokalradion distribueras över ett nät som byggts ut enbart för rikstäckning-där stationerna av naturliga skäl inte kunnat placeras med hänsyn tillindelningen i lokalradioområden - får därför ses som en övergångsföreteelsetill dess ett nytt permanent fjärde FM-nät för lokalradion etableras. Ettsådant nät beräknas kunna realiseras under mitten av 1980-talei. Iavvaktan på en sådan permanent lösning kommer viss kompletterande utbyggnad attske i den mån ytterligare frekvensresurser kan utverkas för del. Redannu pågår undersökningar angående vissa sådana kompletteringar. Sedanlokalradion kommit i gång inom samtliga områden kommer ytterligare sådanaundersökningar att göras baserade på de reaktioner som fås från lyssnarna.Strävan härvidlag är att inom ramen för rimliga ekonomiska satsningar ochtillgängliga frekvensresurser åstadkomma en så god täckning av varje lokalradioområdesom möjligt. kommer i sedvanlig ordning alt begära de medel sombehövs för erforderiiga kompletteringar av sändarnätet. Slutligenkan nämnas att inför starten av lokalradio i varje område lämnarallmänheten utfödig information, i bl, a, en speciell folder, om de eventuellasvårigheter som kan uppstå vid lokalradiomottagning och de möjligheter somfinns att komma till rätta med problernen. Chefen för har avgivit ettremissyttrande av följande lydelse. Frågorna orn sändartäckningen inomlokalradioområdena har ägnats uppmärksamhet inom Lokalradio AB.Problemen rör dels i vissa områden relationerna mellan starkare och svagaresändare och dels områden med mottagningssvårigheter. Vadgäller relationen starkare och svagare sändare har från Lokalradions sida lagtsned ansträngningar på att informera om vilken våglängd programmen sänds på samtäven på att genom karaktäristiska signaler och anrop ange varifrån programmenkommer. Dessa ansträngningar kommer att fortsätta. Vadgäller områden som har svårigheter att ta emot det egna lokalradioområdetsprogram diskuteras dessa problem koniinueriigt med . Det är SverigesLokalradio AB:s uppfattning att här gjort värdefulla insatser för attbemästra problemen. Dessakan vara endera ekonomiska eller beroende på internationellafrekvensöverenskommelser som begränsar de praktiska rnöjligheterna. Vadgäller sändarutbyggnaden stöder uppfattningen attTeleverket bör ges erforderliga resurser där detta är möjligt. fall där frekvenstilldelningen utgör hinder för godtagbar sändartäck-ninghar förståelse för alt svårigheter uppstår, men anseratt de strävanden sorn gör att genom internationellaöverenskommelser lösa problemen bör fortgå som . vill dock understryka att först genom inrättandet av ett fjärdesändarnät kan ett till lokalradioverksamheten bättre anpassat nät erhållas. Fören framtida utveckling av lokalradioverksamheten är därför det fjärdesändarnätet av stor betydelse. KrU 1977/78:1 5 motionen 1976/77:962, yrkande 7c, om distribution av barnfilm urSveriges Radios arkiv SverigesRadio har i ett remissyttrande, som gäller även yrkanden i motionen somutskottet inte behandlar i detta sammanhang, noterat att motionärernaobserverat att arbete pågår för att lösa de upphovsrättsliga problem somhindrar ett vidare utnyttjande av i sända program. I övrigt harSveriges Radio inte gjort något uttalande i denna fråga. Utredningav frågor med anknytning till motionen 1976/77:962, yrkande I betänkandet (SOU 1977:19) Radio och tv 1978-1985har radiouiredningen gjort följande uttalande rörande distribution av radio-och tv-program på annat sätt än via etern. De olika avtal har ingått på detupphovsrättsliga området tar främst sikte på den egna programverksamheten. Degäller alltså etersändningar av upphovsmännens verk och prestationer i Sverigemen också i andra länder. Det finns därför stora olösta problem när del gälleratt sprida programmen i andra former än etersändning. Detfinns f n. endast ett område där utnyttjandet av program iandra former än etersändning är reglerat i avtal, nämligen för användning påhandelsflottans fartyg. Detta är otillfredsställande eftersom angelägna behovfinns också på andra områden, exempelvis inom folkbildningen. Önskemålom att få utnyttja program i den egna verksamheten har restsfrån flera håll, exempelvis från folkrörelser (särskilt från studieförbundensföreträdare) och från myndigheter och organisationer som företräder olikakulturområden. Detär- som framgått av den här lämnade redogörelsen - förknippat med storasvårigheter att förvärva rätt att spela in och i andra former än etersändningsprida radio- och iv-program. Härför krävs förhandlingar med etl stort antalparter. Att träffa avtal om generella ersältningsnormer på olika områden mellanbrukare och rättsinnehavare är svårt på grund .av osäkerheten dådet gäller att bedöma programmens framtida nyttjandevärde. Här torde blandannat tveksamheten om en kommande utveckling på videogramområdet spela enbetydande roll. Enligtvad vi erfar ska den särskilda videogramutredning som statsmakterna beslutattillsätta behandla hithörande problem. I direktiven lill videogramutredningen heter det(under rubriken 2.4 Televisionen och videogrammen) bl. a. följande. Produktionen av svenska program som framställsenbart för videogram kommer sannolikt inte att fä någonstörre omfattning. Däremot har en användning av program ocksåi videogramform omedelbar aktualitet. De tillkommande kostnaderna för kopior,distribution, ersättning lill medverkande och produktionspersonal bör kunna blirelativt låga, när det gäller program som redan har sänts i etern. KrU 1977/78:1 6 Ettstort antal av de utbildningsprogram, filmer, teaterpjäser, konserter,barnprogram och underhållningsprogram som har producerats för television kanutan större tekniska svårigheter utnyttjas i form av videogram. OmTV-programmen kan tillföras videomarknaden får man redan från början ett konkurrenskraftigtutbud av videogram som har god kvalitet. Detfinns också som jag redan har berört ett från många håll uttalat intresse förett friare utnyttjande av programmaterial. Inom Radiopågår sedan en lid etl utredningsarbete i syfte att klargöra företagets rolllör den nya situation som har uppstått. För alt TV-programmen skall kunnamarknadsföras som videogram fordras särskilda överenskommelser med dem som harupphovsrätt till programmen. Videogramfrågan berörs också av utredningen omupphovsrätt. Som jag har nämnt är ett av motiven för den översyn avlagstiftningen som utredningen skall göra en strävan efter att förenklaförhandlings- och ersättningsformerna. Det gäller här komplicerade uppgörelserbl. a. på grund av det i regel stora antalet upphovsmän vid TV-produktioner. Arbetetinom utredningen om upphovsrätt bör komma att underlätta utnyttjandet avTV-program för distribution som videogram. De problem som uppstår rörandeupphovsmäns och andra medverkandes rättigheter i samband medvideogramproduktion ankommer det i första hand på denna Utredning att lösa.Kommittén bör dock eftersträva ett nära samarbete med utredningen omupphovsrätt. Föratt undvika onödigt dröjsmål bordet vara möjligt för att söka fåtill stånd överläggningar med upphovsmannaorganisationerna beträffanderättigheterna innan utredningsarbetet beträffande videogramfrågorna äravslutat. Det är min förhoppning att - med hänsyn till denbetydelse som förhandlingsresultatet kan få för den framtida utvecklingen-genomför sådana förhandlingar i nära kontakt med utredningarna om upphovsrättrespektive videogram. Detär emellertid inte bara de upphovsrättsliga problemen som ur Radiossynvinkel gör videogramfrågan komplicerad. Del blir också fråga om principiellaavvägningar när del gäller all bestämma om programmen undantagslöst skall kunnadistribueras som videogram, till vilket pris programmen skall saluföras och hurmarknadsföring och distribution skall ske. Besluti dessa avseenden kan inte fattas enbart utifrån företagsekonomiska synpunkter.Man måste också ta i vid mening kulturpolitiska och utbild-ningspolitiskahänsyn. De principiella frågor som aktualiseras när videogram-tekniken användsi en större skala bör därför tas upp till debatt också utanförprogramföretaget. Det är därför naturligt att kommittén diskuterar SverigesRadios roll på videogramområdet. Jagvill erinra om att radioutredningen i sitt yttrande till kulturutskottet övermotioner i videogramfrågan har uttryckt stor tveksamhet inför tanken attSveriges Radio själv skulle använda de etersända programmen för att produceraoch distribuera videogram i större skala i kommersiellt syfte. Förelaget skulledärigenom med speciella konkurrensmässiga förutsättningar utvidga sinverksamhet till ett nytt medieområde. Detta skulle enligt utredningen innebäraproblem för den ordinarie programverksamhetens integritet. Utredningen anseratt mycket talar för att ett organ vid sidan av får hand om distributioni kommersiellt syfte av videogram och fonogram. KrU 1977/78:1 7 Med hänsyn till den delvis internationella karaktärsom videogrammark-naden har diskuterar man sedan någon tid inom ramen för olikainternationella organisationer skilda rätlighetsfrågor i anknytning tillvideogram. Syftet härmed är bl. a. att om möjligt nå fram till en enhetliginternaionell uppfattning framför allt i sådana frågor som har betydelse fördistribution och användning av videogram. Kommittén bör därför noga följa deninternationella diskussionen på detta område. Frågan om användande av program påannat sätt än i form av radio- och tv-sändningar behandlas slutligen också aven arbetsgrupp inom radioföretaget. Såväl vid riksdag som vid riksmötet1976/77 behandlade kulturutskottet motionsvis framförda yrkanden om att Boråsmed omkring-liggande kommuner skulle brytas ut ur lokalradioområdeför att utgöra ett eget sådant område. Kultumlskottet avstyrkte i sittbetänkande 1975:6 det yrkande i denna fråga som då förelåg men uttaladesamtidigt att utskottet utgick ifrån att lokalradioföretaget framgent, om detvisade sig påkallat, skulle föreslå åtgärder för justeringar i fråga omindelningen i lokalradioområden. Motionsyrkandet avslogs av . Även denmotion om som behandlades vid /77 avstyrktes avutskottet (KrU 1976/77:7) och avslogs av . Chefenför Lokalradio har i remissyttrande över de nu föreliggandemotionerna angående (1976/77:748 och 1976/77:1133) som sinuppfattning uttalat att del finns anledning att särskilt följa utvecklingen avverksamheten och pröva den nuvarande organisatoriska indelningen i Västsverige.Ett avgörande beslut bör dock fattas först sedan erfarenheter vunnits ochresursuppbyggnaden av lokalradion kommit längre. Uttalandet ligger väl i linjemed vad kulturutskottet anförde i frågan vid riksdag. Enligt1975 års riksdagsbeslut angående lokalradion skall särskilda försökssändningarmed lokala program ordnas i . Dessa sändningar kommer att börja den31 . Verksamheten inom lokalradioområde har alltså ännuinte bonat i hela den omfattning som förutsattes beslut. Med hänsynhärtill anser utskottet att det inte finns underlag för en omprövning redan nuav detta beslut i den del som är ifråga. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1976/77:748 och 1976/77:1133. Vid en eventuell framtida omprövning ifråga om lokalradioområdena i torde även andra förslag tilllösningar än motionärernas kunna diskuteras, exempelvis alt även här följalänsprincipen. Idet remissyttrande över motionen 1976/77:1122 om lokalradions behov av personalutanför huvudorten som avgivits av chefen för lokalradion framhålls att detfrämst är gällande arbetstidsbestämmelser som föranlett att KrU 1977/78:1 8 lokalradionspersonal i huvudsak placerats på respektive lokalradioområdes huvudort. Mednuvarande medelstilldelning finns det enligt lokalradiochefen inte någonmöjlighet att förändra situationen i detta hänseende. Han understryker detangelägna i att lokalradion får resurser för en förbättrad lokal bevakningutanför huvudorterna. Utskottetvill erinra om att utskottet, då beslut fattades om införande av lokalradio,uttalade att det vid kommande beräkningar av medelsbehovet kunde komma att visasig nödvändigt att utgå från en genomsnittlig större tilldelning än somförutsatts i propositionen 1975:13 om inrättande av lokalradion. Den situationi fråga om personalfördelningen som påtalats i motionen 1976/77:1122 ger enförnyad och förstärkt aktualitet åt detta uttalande av utskottet. Utskottetanser det nödvändigt att problemet övervägs i samband med beräkningen avlokalradions medelsebehov under /79 och utgår från att så blirfallet även utan någon särskild hänvändelse från' till regeringen.Utskottet avstyrker därför motionen 1976/77:1122. Avremissyttranden med anledning av motionen 1976/77:1135 om en utbyggnad avlokalradions sändarnät framgår att man såväl inom som inom SverigesLokalradio är väl medveten om de problem i fråga om mottagningen avlokalradioprogrammen som påtalats i motionen. Det framgår också att manmålmedvetet arbetar på att komma till rätta med problemen. Utskottet villbetona värdet av ett fortsatt arbete på att steg för steg förbättralokalradions mottagningsförhållanden men anser, med hänsyn till vad som anförtsi remissyttrandena, inte att det finns något behov av att gör någonhänvändelse till regeringen i denna fråga. Utskottet avstyrker därför motionen1976/77:1135. Utskottetdelar den i motionen 1976/77:962 uttalade uppfattningen att det skulle varamycket värdefullt om barnprogram som finns i kunde görasallmänt tillgängliga i form av film och/eller videokassetter. Samtidigtär utskottet medvetet om att frågan om utnyttjande av rundradioprogram fördistribution på annat sätt än via etern är förknippad med besvädiga problem.Såväl inom som i särskilda utredningar - videogramutredningenoch utredningen om upphovsrätt -pågår det ett arbete på att lösa dessa problem.Det är enligt utskottets mening synnerligen önskvärt alt detta arbete snabbtger ett positivt resultat. Medhänsyn till det nu anförda avstyrker utskottet motionen 1976/77:962, yrkande 7c. 1. att avslår motionerna 1976/77:748 och1976/77:1133 om lokalradion i , 2. att avslår motionen 1976/77:1122 omlokalradions behov av personal utanför huvudorten, 3. att avslår motionen 1976/77:1135 om enöversyn av lokalradions sändarnät, KrU 1977/78:1 9 4. att avslår motionen 1976/77:962,yrkande 7 c, om av barnfilm. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), Per (), IngemarLeander (s), (). (), (),(), (), (), LennartBladh (s), (), (), (), AnnaEliasson (c) och ().