bet · G101LU6 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om vårdnaden av barn I belänkandet behandlas motionen 1976/77:654 avMats m. fl. (s) i vilken yrkas atl hos regeringen begärutredning i syfte att förändra principerna för vårdnadsansvar för barn ienlighet med vad i motionen angivits. De spörsmål motionärerna tar upp rörförhållandet mellan rättslig vårdnad om barn och faktisk vård av barn samtförordnande av förmyndare. Yttrandenöver motionen har inhämtats från , ochlänsstyrelsen i . Yttrande har vidare avgivits avsociala centralnämnden i . I (FB)flnns bestämmelser angående den rättsliga vårdnaden Sådan vårdnad ärinte detsamma som faktisk vård av barnet. allmänna debatten händerdet ofta att dessa två i begrepp likställs eller Denrättsliga vårdnaden innefattar befogenhet och plikt för I vårdnadshavarenalt i den omfattning lagen anger svara för tillsyn och fostran av barnet, att ha omsorg iövrigt om barnet saml alt företräda barnet i personliga angelägenheter. Ingethindrar emellertid alt den faktiska vården av barnet utövas av annan änvårdnadshavaren. Vårdnadshavaren kan exempelvis besluta alt överlämna denfaktiska vården till'fosterföräldrar utan att det härigenom sker någon ändringi hans eller hennes rättsliga vårdnad om barnet. Enligt6 kap. 6 S FB står barn från födelsen under vårdnad av bägge föräldrarna omdessa är gifta med varandra och i annat fall av modern ensam. Gifterföräldrarna sig efter barnets födelse står barnet under bägges vårdnad fråntidpunkten för giftermålet. I 6 kap. 7-10 §§ FB finns bestämmelser som gerdomstol möjlighet att förordna om vårdnaden på annat sätt än som följer avregeln i 6 S. Står barn under vårdnad av båda föräldrarna och vill dessa elleren av dem att vårdnaden inte längre skall tillkomma dem gemensamt skalldomstolen på den ene förälderns begäran besluta vem av föräldrarna som skall havårdnaden om barnet. Har föräldrarna flera barn och bör inte alla ha sammavårdnadshavare kan vårdnaden delas mellan föräldrarna, öm föräldrarna är ense ivårdnadsfrågan skall domstolen besluta i enlighet med deras önskemål, såvidadet inte är uppenbart stridande mot barnets bästa. 1 1977/78. LU 1977/78:6 2 annatfall bestämmer domstolen efter vad som är skäligt med hänsyn till barnelsbästa. Finner domstolen atl del med hänsyn till barnels bästa är uppenbart attingen av föräldrarna bör ha vårdnaden, kan vårdnaden anförtros åt en särskiltförordnad förmyndare. Frågorom vårdnad av barn kan vidare komma under domstols prövning i samband med målom äktenskapsskillnad. Skiljs föräldrarna skall nämligen domstolen ocksåbesluta angående vårdnaden om barnet. Härvid skall de ovan redovisade reglernatillämpas. Dock gäller alt domstolen, om föräldrarna är ense om alt även ifortsättningen ha gemensam vårdnad om barnet, kan förordna i enlighet med derasönskemål, om det inte uppenbart strider mot barnets bästa. Stårbarn under endast den ene förälderns vårdnad kan domstolen på ansökan av denandre föräldern överföra vårdnaden till honom om det är skäligt med hänsyn lillbarnets bästa. Är föräldrarna ense om att vårdnaden skall överflyttas eller altde gemensamt skall ha vårdnaden, skall domstolen förordna i överensstämmelsehärmed om det inte är uppenbart stridande rnol barnets bästa. 1de fall då en vårdnadshavare gör sig skyldig till grovt missbruk eller grovförsummelse vid vårdnadens utövande eller då hans deltagande i vårdnaden eljestinnebär fara för barnets utveckling kan han efter anmälan av barnavårdsnämndenfråntas vårdnaden. Som regel gäller då alt vårdnaden skall utövas av den andreföräldern om del inte med hänsyn till barnets bästa är uppenbart att vårdnadenbör anförtros åt en särskilt förordnad förmyndare. Särskildaregler gäller vidare när en förälder dör. Slår barnet under föräldrarnasgemensamma vårdnad, blir den överievande föräldern automatiskt ensamvårdnadshavare. Har den döde föräldern ensam varit vårdnadshavare skalldomstol besluta om att vårdnaden skall utövas av den andre föräldern om delinte med hänsyn till barnets bästa är uppenbart att vårdnaden bör tillkomma ensärskilt förordnad förmyndare. I21 kap. FB finns slutligen bestämmelser om verkställighet av dom eller beslutrörande vårdnad m. m. Reglerna gör det möjligt för den som i envårdnadsavgörande anförtrons den rättsliga vårdnaden om ett barn att fä barnetöverflyttat till sig. Även i fall då ett rättsligt avgörande inte föreliggerfinns det möjlighet för vårdnadshavaren att begära överflyttning av barnet.Exempel på sådana fall är då en förälder, som inte har vårdnaden om ett barn,haft barnet hos sig tillfälligt och vägrar all låta det fiytla tillbaka tillvårdnadshavaren. Del ankommer på länsrätten att fatta beslut om verkställighetav vårdnadsavgöranden eller om överfiytlning av barn i andra fall. Attett vårdnadsmål äranhängigt vid en domstol blir i allmänhet känt förbarnavårdsnämnden på det sättet alt domstolen regelmässigt begär alt nämnden skallverkställa utredning i vårdnadsfrågan eller på annat sätt inhämtar nämndenssynpunkter i frågan om vem som bör anförtros vårdnaden. Vidare gäller attdomstol som meddelat dom eller beslut rörande LU 1977/78:6 3 vårdnadom barn enligl kungörelsen (1949:661)om skyldighet för domstol att lämnauppgifter i mål och ärenden enligt skall sända meddelande omavgörandets innehåll skyndsamt till barnavårdsnämnden i den kommun där barnetär kyrkobokförl. FB:sregler om vårdnaden om barn kompletteras av barnavårdslagens (1960:96)bestämmelser som ger samhället möjligheter att ingripa, när den faktiska vårdenav barn missköts. Enligl lagen har skyldighet bl. a. attsärskilt uppmärksamma sådana underåriga som kan anses särskilt utsatta för riskatl utvecklas ogynnsamt med hänsyn till hem-och familjeförhållanden. Exempel påsådana förhållanden är när någon av föräldrarna på grund av sjukdom eller avannan anledning är olämplig eller inte kan biträda med barnels vård ochfostran. Lagen ålägger också alt hos domstol påkalla åtgärdbeträffande vårdnaden om eller förmynderskapet för underårig. I vissa fall gerbarnavårdslagen barnavårdsnämnden möjligheteratt skilja den som har den rättsligavårdnaden om barnet från den faktiska vården. Enligl 25 § åligger detbarnavårdsnämnd all vidta åtgärder om någon som inte fyllt misshandlas ihemmet eller eljest där behandlas på sådant sätt alt hans kroppsliga ellersjälsliga hälsa utsätts för fara eller om hans utveckling äventyras på grund avföräldrarnas eller annan fostrares olämplighel som fostrare eller bristandeförmåga alt fostra den underårige. Ingripanden får vidare ske om någon som ärunder på grund av brottslig gärning, sedeslöst levnadssätt, underiåtenhelalt efter förmåga ärligen försörja sig, missbruk av alkohol eller narkotikaeller av annan jämföriig anledning är i behov av särskilda lillrältaförandeåtgärder från samhällets sida. skall i första hand försökaåstadkomma rättelse genom vissa förebyggande åtgärder. Om sådana åtgärderbedöms som gagnlösa eller om åtgärderna vidtagits utan att ge resultat skallden unge omhändertas för samhällsvård (29 S). Omhändertagande för samhällsvårdav den som ej fy 111 kan också bli aktuellt i två andra fall (31 S),nämligen dels om han behöver vård och fostran på grund av atl föräldrarna dötteller övergivit honom, dels om han behöver specialvård eller annan vård ochfostran utom hemmet på grund av atl föräldrarna inte ger honom sådan vård elleralt de underlåter att på ett tillfredsställande sätt sörja för honom ochföräldrarna samtycker till åtgärden. Densom omhändertagits för samhällsvård skall överiämnas till enskilt hem ellerplaceras i lämplig anstalt. I vissa fall kan också placering iungdomsvårdsskola komma i fråga. Samhällsvårdenskall enligt 42 § upphöra så snart ändamålet med vården får anses uppnått. 1 defall som regleras i 31 § skall samhällsvården sluta när den omhändertagne, om hanfyllt , eller föräldrarna begär det. LU 1977/78:6 4 Med förmynderskap avses förvaltningen av enomyndigs egendom samt befogenheten att företräda den omyndige i ekonomiskaangelägenheter. Förmynderskapet för bam skiljs begreppsmässigt från vårdnadenom barn även om de båda funktionerna i princip kopplats samman. Enligt 11 kap.1 § FB är föräldrar som gemensamt har vårdnaden om barnet förmyndare förbarnet. Slår barnet under vårdnad av endast den ene av sina föräldrar är denneensam förmyndare. Undantagsvis kan dock vårdnaden och förmynderskapet utövas avskilda personer. Detta är exempelvis fallet om vårdnadshavaren själv är omyndigoch därför inte kan vara förmyndare (11 kap. 4 §). Finns ej förmyndare förbarnet skall domstol förordna förmyndare. För omyndig kan flera förmyndareförordnas när del är påkallat. Vidare gäller att - om den som enligt lag ärförmyndare inte är lämplig att ensam vara förmyndare -medförmyndare skallutses. Förmyndare kan entledigas om han gör sig skyldig till missbruk ellerförsummelse vid utövande av sin befattning eller om han kommer på ekonomisktobestånd eller om han av annan anledning är lämplig att varaförmyndare. Förmynderskapstår under tillsyn av överförmyndaren och rätten. Förmyndaren skall åriigenlämna överförmyndaren en redogörelse för förvaltningen av omyndigs egendom. Ivissa fall behöver dock redogörelse inte lämnas, t. ex. om den omyndige saknartillgångar eller endast har lösören som inte lämnar inkomst. av den omyndiges egendom och arbete med den personligaomvårdnaden om myndlingen har förmyndaren rätt lill arvode som bestäms avöverförmyndaren. Arvodet skall utges av kommunen såvida inte den omyndigesmedel uppgår till vissa belopp. Föräldrar som enligt lag är förmyndare ärberättigade till arvode endast om särskilda omständigheter föreligger ochöverförmyndaren lämnar tillstånd. I motionen framhålls att en dom eller ett beslut omatt föräldrarna skall fråntas vårdnaden om sitt barn och atl vårdnaden istället skall utövas av en särskilt förordnad förmyndare markerar ettallvariigt misstroende mot deras förmåga att ta hand om sitt barn. Trots dettabehöver avgörandet inte medföra någon förändring av den faktiska vården. Barnetkan således även fortsättningsvis vistas hos och fostras av någon av dem sombedömts vara olämpliga vårdnadshavare. Om barnet anses kunna vara kvar hosföräldern borde å andra sidan denne också kunna fl det rättsligavårdnadsansvarel. Enligt motionärerna har den särskilt förordnade förmyndarensvårdnadsansvar etl obestämt innehåll. Motionärerna erinrar om att en vissrapportering sker till överförmyndaren när barnet har tillgångar men pekarsamtidigt på att det rättsliga avgörandet inte är kopplat till några åtgärderfrån barnavårdsmyn- LU 1977/78:6 5 digheter.I vissa fall blir barnets omständigheter uppmärksammade genom från rättens domfristående anmälningar, fortsätter motionärerna, och anför tre exempel härpå. Motionärernaframhåller vidare alt konstruktionen med särskild vårdnadshavare närmast synesstå i motsatsförhållande till barnavårdslagen, eftersom ett omhändertagande församhällsvård ej upphäver föräldrarnas rättsliga vårdnad. Härigenom uppkommeroklarheter mellan de berörda om ansvaret för barnet. Motbakgrund av det anförda anser motionärerna att det är motiverat att ettalternativ lill systemet med särskilt förordnad förmyndare som vårdnadshavarenärmare övervägs. I ett utredningsarbete bör enligt motionärerna följande trepunkter särskilt beaktas. För det första måste alla domstolsavgörandenbeträffande vårdnad och förmyndare delges vederbörande , så atten kontinuerlig uppföljning av barnets situation kan ske. För del andra bör deträttsliga vårdnadsansvaret i princip följa den faktiska vården av barnet. Fördet tredje bör man pröva att i större utsträckning tillsätta medförmyndare somtar till vara barnets ekonomiska rättigheter i de fall föräldrarna heltbortkopplas från det rättsliga ansvaret för vården. Motionärernayrkar atl hos regeringen skall begära en utredning med syfte atlförändra principerna för vårdnadsansvaret för bam i enlighet med vad som anförsi motionen. Tidigarebehandling av en fråga om utseende av medförmyndare Vid 1975/76års väcktes en moiion vari bl.a. föreslogs atl förälder som inte har vårdnaden om barn skulle fämedinflytande över de frågor som rör förmynderskapet. Motionen behandlades avlagutskottet i samband med bl. a. prop. 1975/76:170om ändring i FB,m. (faderskap och vårdnad). Isitt av i denna del godkända betänkande (LU1975/76:33) avstyrkte utskottet bifall till motionen. I betänkandet uttaladeutskottet atl det kunde hysa en viss förståelse för syftet med motionen menlikväl inte kunde ansluta sig till motionärens förslag om atl det nuvarandesambandet mellan vårdnad och förmynderskap skulle brytas upp. Enligt utskottetvar de båda funktionerna vårdnad och förmynderskap starkt beroende av varandra.De av förmyndaren förvaltade medlen skulle sålunda användas för barnets uppehälleoch utbildning. Uppenbart kunde det leda till irritation och någon gångsäkerligen till'svårare konflikter mellan föräldrar,om vårdnadshavaren förattkunna fullfölja sina intentioner om barnets utbildning m. m. skulle behöva varaberoende av den andre förälderns välvilja när det gäller atl ställa barnetsmedel till förfogande härför. En sådan ordning kunde enligt utskottets meninginte anses förenlig med grundregeln om barnels bästa. LU 1977/78:6 6 , som tillkallades för att göra enallmän översyn av nykterhetsvårdslagen, socialhjälpslagen och barnavårdslagen,har slutfört sitt arbete genom avgivande av betänkandena (SOU 1977:40 och41) Socialtjänst och socialförsäkringstillägg. I betänkandet framläggs förslagtill bl. a. en socialtjänstlag, en lag med särskilda bestämmelser om vård avunderårig och vissa ändringar i FB. Såvitt nu är av intresse innebär förslageni huvudsak bl. a. följande. bör särskilt då det gäller barnfamiljerbedriva en uppsökande och förebyggande verksamhet. En fortsatt utveckling avfamiljerådgivningen bör stödjas. Som en form av stödjande verksamhet skallkontaktman kunna utses med uppgift att finnas till hands och hjälpa dem som harbehov av sådant stöd. Beträffande barn föreslås alt de ej utansocialnämndens medgivande flr beredas vård och fostran i annat enskilt hem än vårdnadshavarens.Socialnämnden skall medverka lill att barn som omhänderhas av annan änvårdnadshavaren flr god vård och fostran, lämna vårdnadshavaren och den somvårdar barnet råd, stöd och annan behövlig hjälp saml följa vården av barnet.Till skillnad från vad som f n. gäller skall ersättning för vård av fosterbarnkunna utgå inte bara när annat enskilt hem än vårdnadshavarens anlitas utanäven då barnet vistas hos en särskilt förordnad förmyndare. Socialutredningensförslag remissbehandlas f n. Inom har tillsalls en särskildarbetsgnipp med uppgift atl redovisa etl beslutsun-deriag för regeringen ifrågor om vård utan samtycke inom bl. a. socialvården. Beslutsunderlaget skallgrunda sig på bl. a. socialutredningens betänkande. Arbetet skall vara slutförtunder och då kunna samordnas rned propositionsarbetet beträffande enny sociallagsliftning. Påriksdagens begäran tillkallades en kommitté (Ju 1977:08) för utredning avfrågan om förstärkning av barns rättsliga ställning. I direktiven tillutredningen framhåller föredragande statsrådet att han inte anser det behövligtatl närmare precisera utredningsuppgifterna. Han tar dock upp några områden sombör ägnas särskild uppmärksamhet. Hit hör främst reglema om vårdnad och umgängesrältsamt överflyttning av barn. I del väsentliga bör det emellertid kunna överiåtasåt kommittén att själv kartlägga problemområdet och ange i vilka ämnenlagändringar bör ifrågakomma. Statsrådet betonar att det är särskiltbetydelsefullt att nya regler om vårdnad och umgängesrätt blir noggrantgenomlysta och omsorgsfullt diskuterade. I direktiven anförs vidarebl. a. följande. De nya regler om föräldrars gemensamma vårdnad somriksdagen beslöt och som trädde i kraft syftar tillatt främja barnets intresse av goda förhållanden till båda föräldrarna.Kommittén bör undersöka vilka möjligheter som står lill buds atl ytteriigaretillgodose barnels eget intresse i vårdnadsfrågor. Den bör sålunda söka belysaden centrala frågan om vilka faktorer som bestämmer barnets bästa i vårdnads-och umgängesfrågor. Skäl talar vidare för att barnet behöver någon som underhela handläggningen LU 1977/78:6 7 avett tvistigt vårdnadsärende har att bevaka uteslutande barnets intresse.Detsamma gäller i fråga om ärende om överflyttning av barn. Också i övrigt kanformerna för behandlingen av vårdnadsärenden behöva bättre anpassas efter vadbarnels intresse kräver. En möjlighet är att genom särskilda regler underiältaför föräldrar som slår i begrepp atl separera att nå en frivilligöverenskommelse i vårdnadsfrågan. I direktiven framhålls också atl kommittén börbeakta socialutredningens förslag. framhåller att vårdnadsfrågan iregel blir aktualiserad hos barnavårdsnämnden innan domstolen fattar beslut attvårdnaden skall anförtros särskilt förordnad förmyndare. En kategori ärenden ärde, då domstolen begär vårdnadsutredning i samband med föräldrarnas skilsmässa.En annan är de, då föräldrarna gör sig skyldiga lill grovt missbruk eller grovförsummelse vid vårdnadens utövande eller då deras deltagande i vårdnadeneljest innebär fara för barnets utveckling och barnavårdsnämnden själv larinitiativ lill anmälan till domstol. En tredje kategori gäller de fall, då bådaföräldrarna är döda. Genom att nämnden erhåller kännedom om barnetsförhållanden bör den enligt kunna bilda sig en uppfattning omvilka åtgärder som den bör vidta för barnets bästa. Nämnden har även möjlighetatt i vissa ärenden överväga, om åtgärder enligl barnavårdslagen ger en bättrelösning på barnets problem än att föreslå särskilt förordnad förmyndare. Ivissa fall kan, fortsätter , nämnden med förebyggande åtgärderstödja en förälder på ett sådant sätt att åtgärden att förordna särskildförmyndare och vårdnadshavare för barnet blir obehövlig- fall, framhålls det vidare, då nämnden förordar, att vårdnaden skallanförtros särskilt förordnad förmyndare brukar nämnden i regel lämnaförslag på lämplig person för uppgiften. Det är naturiigtvis viktigt attnämnden håller sig underrättad om domstolens beslut i ärendet och vad som ifortsättningen skall hända med barnet. I dessa fall flr man enligt socialstyrelsennämligen räkna med att stödjande åtgärder från nämndens sida kan behövas.Barnavårdsnämnden kan om vårdnadshavaren så önskar förordna barnavårdsmanenligt 3 a § barnavårdslagen, som kan vara vårdnadshavaren till stöd och hjälpi vårdnadsuppdragel. påpekar också atl det kan bli aktuellt meden placering av barnet i fosterhem. Man kan inte alltid räkna med alt ensålunda särskilt förordnad förmyndare själv skall kunna ta hand om barnet isitt hem. Eftersom eu barn, som bor hos sin vårdnadshavare, i barnavårdslagenjämställs med eget barn kan inte heller ekonomisk ersättning i form avfosteriön utgå till vårdnadshavaren. I vissa fall där exempelvis barnet vistatslång tid i ett fosterhem kan fosterföräldrarna ej bli vårdnadshavare, om deönskar alt fosteriön i fortsättningen skall utgå för barnet. LU 1977/78:6 8 anser alt del som regel säkert ärbäst för barnet att den rättsliga vårdnaden och den faktiska vården utövas avsamma person. Med hänsyn till vad ovan sagts kan del enligt socialstyrelsenemellertid i vissa fall vara lämpligt att låta annan än den rättsligavårdnadshavaren ta hand om barnet. Det är därför osäkert huruvida enobligatorisk regel i överensstämmelse med motionärernas förslag skulle vara avvärde. Däremot borde det kunna gå att få en bättre samordning lill stånd mellandomstolens och barnavårdsnämndens åtgärder. Bättre informalion och upplysningbehövs från såväl domstolarnas som barnavårdsnämndernas sida bl. a. lill depersoner, som åtar sig uppdraget som särskilt förordnad förmyndare. Socialstyrelsenupplyser att den har för avsikt all ge informalion rörande ändringar iföräldrabalken om vårdnadsreglerna, som trädde i kraft , och dåavser att beakta de synpunkter som framförts i motionen avseende avisering m.m, av vårdnadsdomar. Beträffandeförslaget att medförmyndare skall i större utsträckning än tillsättasför att ta till vara barnets ekonomiska rättigheter i de fall där föräldrarnahelt bortkopplas från juridiskt ansvar framhåller att del redanfinns möjlighet för såväl föräldrar som särskilt förordnad förmyndare att fäbiträde av en medförmyndare i ekonomiska angelägenheter. Ävenom uppfattar en del av de förhållanden, som belyses i motionen,som ett upplysnings- och informationsproblem anser dock styrelsen attvårdnadsansvarel för barn är en så viktig fråga, alt den bör utredasytteriigare. Socialstyrelsenföreslår därför all motionen måtte överlämnas lill utredningen om förstärkningav barns rättsliga ställning. erinrar om innehållet i direktiventill utredningen om förstärkning av barns rättsliga ställning och anser atl deti motionen upptagna spörsmålet om förhållandel mellan den rättsliga vårdnaden ochden faktiska vården av barn lämpligen bör utredas i samband med den översyn somskall komma lill stånd. Beträffande frågan om utseende av medförmyndareframhåller hovrätten, att någon lagändring inte behövs eftersom det redan finnsmöjlighet att utse flera förmyndare. i anser atlnågon jämförelse inte kan göras mellan det fallet att vårdnaden anförtros ensärskilt förordnad förmyndare och den situationen att barnet omhändertas församhällsvård. Vid omhändertagande enligt bamavårdslagen beslår föräldrarnasjuridiska vårdnadsansvar men omvårdnaden om barnet utövas av barnavårdsnämndenså länge omhändertagandet består. Omhändertagande for samhällsvård gäller tillsvidare och är som regel inte avsett att bestå tills barnet blir myndigt, vilketdäremot nog i allmänhet är fallet med vårdnads-skåpet då särskild förmyndareförordnas. Det finns således i allmänhet enligl inte anledningatl definitivt frånta föräldrama den juridiska LU 1977/78:6 9 vårdnadenvid omhändertagande enligt barnavårdslagen. Om nämnden skulle finna atl åtgärdbör vidtas beträffande vårdnad eller förmynderskap för underårig, har nämndenatl jämlikt 9 § barnavårdslagen göra anmälan eller ansökan därom hosvederbörande domstol. I mål angående omhändertagande av barn för samhällsvårdförekommer under målets handläggning hos länsrätten att efteranmälan av nämnden vederbörande tingsrätt förordnar en särskild förmyndare, somövertar den juridiska vårdnaden om barnet. Länsstyrelsenframhåller vidare att barnavårdsnämnden som regel har kännedom om vårdnadsfallredan innan beslut i vårdnadsfrågan fattas av rätlen. Genom bestämmelsen omdomstols uppgiftsskyldighet beträffande vårdnadsavgöranden finns enligtlänsstyrelsen en förbindelselänk med barnavårdsnämnden, varigenom nämnden efterkontakt med den särskilt förordnade förmyndaren kan fä kännedom om anledningfinns för nämnden att inskrida med åtgärd jämlikt barnavårdslagen. Länsstyrelsenerinrar om atl någon skyldighet för barnavårdsnämnden att ingripa inte finnsdirekt inskriven i lag och alt inte heller någon motsvarande skyldighet finnsför den särskilt förordnade förmyndaren att ta kontakt med barnavårdsnämnden.Sådan kontakt förekommer dock säkeriigen ofta. I detta sammanhang påpekarlänsstyrelsen att förmyndaren utöver vad som följer av omredovisningsskyldighet inte är skyldig alt lämna redogörelse för sitt uppdragoch inte heller underkastad tillsyn. Länsstyrelsenanser i likhet med motionärerna att det föreligger behov av en utredningangående den särskilt förordnade förmyndarens vårdnadsansvar. Länsstyrelsenanser del dock inte motiverat atl överväga ett alternativ till den särskiltförordnade förmyndaren. Enligtlänsstyrelsens uppfattning borde erforderiig lillsyn kunna ske genom alt densärskilt förordnade förmyndaren ålades skyldighet dels all åriigen tillbarnavårdsnämnden i den kommun där barnet är kyrkobokfört lämna en redogörelseför sitt uppdrag som vårdnadshavare, dels atl vid uppkommande behov avingripande från barnavårdsnämndens sida göra anmälan till samma nämnd. har ju redan i samband med vårdnadsbeslutet av rätten fått uppgift omförordnandet av särskild förmyndare för barnet.