bet · G101LU8 · 1977-12-31 00:00:00 — peti aktiebolagslag borde tolkas restriktivt. Han hänvisade härvidlagtill de allvarliga påföljder som kunde inträda vid överträdelse avkoncernreglerna. Vad särskilt gällde sådana fall då ett bolags innehav avaktier i ett annat bolag utgjorde exakt konstaterade att han vid engenomgång av ett antal bolags årsredovisningar funnit att det senare bolagetibland redovisats som dotterbolag, ibland inte. Enligt torde de flestafallen av femtioprocentigt aktieinnehav vara sådana där ett annat rättssubjektägde hela den återstående hälften. I så fall, fortsatte , ansågsbestämmande inflytande föreligga endast om en faktor, exempelvis avtal,tillkom som säkrade inflytande. Behandlingen i bolagspraxis av fallen medfemtioprocentigt aktieinnehav syntes vara riktig. framhöll vidare attinnebörden av aktiebolagslag måste sägas vara att det räckte med ensäker möjlighet för det ena bolaget att behärska det andra och att kunnaanordna en enhetlig ledning av bolagen för att koncernförhållande skulle ansesföreligga. Aktiebolagsutredningenföreslog i betänkandet (1971: 15) Förslag till aktiebolagslag m. m., som lågtill grund aktiebolagslagstiftning, att koncerndefinitionen i1944 års aktiebolagslag med vissa jämkningar bl. a. slopande av uttrycketannan orsak skulle överföras till den nya lagen. Utredningen framhöll attjusteringarna knappast innefattade någon sakHg ändring. 1975: 103 (s.278) framhöll föredragande statsrådet att aktiebolagsutredningens bestämningav koncernbegreppet i sak knappast innebar någon avvikelse från då gällanderätt och att han ansåg förslaget i huvudsak väl avvägt. Med anledning av attnågra remissinstanser, bl. a. , hade tagit upp någraspeciella problem beträffande koncernreglerna kom statsrådet in på frågan om50/50-bolagen. hade ifrågasatt om inte ägarebolagen till ett50/50-bolag skulle anses ha ett bestämmande inflytande i det ägda företaget,eftersom de genom att vägra sitt samtycke till olika åtgärder kan lamslåbolagets verksamhet. Statsrådet anförde att bolag som äger s. k. gemensammadotterbolag eller 50/50-bolag i allmänhet genom avtal särskilt reglerar hurbestämmanderätten i detta skall utövas. Innebär sådan reglering att parternaendast gemensamt kan besluta i dotterbolagets angelägenheter borde båda partervid tillämpningen av koncernreglerna anses som moderbolag. Det betydde att deti dessa fall fanns flera moderbolag till ett dotterbolag med påföljd att varjemoderbolag måste ta med dotterbolaget i sin koncernredovisning. Fråganom 50/50-bolagen föranledde inte något uttalande från lagrådets sida vidbehandlingen av lagrådsremissen med förslag till aktiebolagslag. behandling av prop. 1975: 103 framförde och mot statsrådets uttalande om 50/50-bolagen. Organisationerna ansågatt motivuttalandet stred mot lagtexten samt att den i uttalandet angivnalösningen dessutom var olämplig från flera synpunkter. LU 1977/78:8 21 åsin sida inför utskottet att frågan utförligt diskuterats vid lagrådsbehandlingen.I utskottets betänkande föranledde spörsmålet inte något särskilt uttalande. Iett till betänkandet fogat särskilt yttrande anförde emellertid de iutskottsbehandlingen deltagande ledamöterna från moderata samlingspartiet attbl. a. frågan om redovisning av vissa hälften-ägda bolag i koncernredovisningeni lämpligt sammanhang borde bli föremål för ytterligare överväganden avriksdagen. Somnärmare framgår av förevarande proposition har och sedanaktiebolagslagens tillkomst åter aktualiserat frågan omhuruvida 50/50-bolag kan anses omfattade av koncernbegreppet, senast i enskrivelse till med förslag till olika ändringar iABL. I skrivelsen har organisationerna anfört att FAR publicerat ett särskiltyttrande, vari föreningen förklarar att det ovannämnda statsrådsuttalandet omtolkningen av koncernreglerna vid 50/50-bolag strider mot lagtexten och därförinte bör vara vägledande. Organisationerna, som anser att den uppkomnasituationen är otillfredsställande, har hemställt att åtgärder skall vidtas föratt slå fast att 1 kap. 2 § ABL äger vitsord enligt sin ordalydelse. Ilagrådsremissen med förslag till nu ifrågavarande ändringar i ABL framhållerdepartementschefen (s. 30) att han för sin del inte finner anledning till någonerinran mot vad som sagts i motivuttalandet till ABL om innebörden avkoncernbegreppet. Han medger emellertid att det i vissa fall kan tänkas attkoncernredovisningen ger en mindre rättvisande bild av koncernen, om50/50-bolag medräknas som dotterbolag. Mot denna bakgrund anserdepartementschefen det motiverat att i vissa fall medge avvikelse frånbestämmelserna om koncernredovisningens innehåll. Departementschefensställningstagande har föranlett lagrådet att behandla frågan i sitt yttrandeöver de framlagda förslagen. Lagrådet anför härvid bl. a. följande. Efter lagrådets mening är rådande läge i fråga omkoncernbegreppet ej tillfredsställande. Klart synes vara, att ordalydelsen istadgandet, enligt vilken för fall som är aktuell krävs, utom annat,"bestämmande inflytande", närmast ger vid handen, att bolag som ejpä egen hand utan endast tillsammans med annat bolag kan besluta rörande detägda företaget, ej blir moderbolag. Annat skulle gälla endast om man meduttrycket "bestämmande inflytande" kan avse även ett blott negativtbestämmande, dvs. möjlighet att utöva vetorätt. En sådan läsning av detifrågavarande uttrycket måste i allt fall anses avvika från vedertagetspråkbruk. I yttrandet hänvisar lagrådet till innehållet iovan redovisade artikel av och till vad och anfört.Lagrådet fortsätter. I belysning av vad sålunda anförts måste man enligtlagrådets mening räkna med alt, trots uttalandena av föredragande statsrådetvid lagens LU 1977/78: 8 22 tillkomstoch av departementschefen i nu förevarande ärende, domstol kankomma till resultatet, att koncernförhållande ej är för handen i 50/50-fallet.Särskilt kan man härvidlag peka på synpunkten, att skäl kan tänkas tala föratt man tillämpar bestämmelserna om när koncernförhållande är för handenrestriktivt. Underalla förhållanden måste sägas att rättsläget innan något domstolsavgörandeträffats vilket ju kan komma att dröja präglas av ovisshet. Att dettainnebär avsevärda olägenheter är uppenbart. Vare sig man nu vill, att de olikareglerna om koncerner skall tillämpas eventuellt med vissa undantag på härberörda rättsbildning, eller man vill att så ej skall ske, synes i hög gradönskvärt att rättsläget klargöres genom en uttrycklig lagbestämmelse. Detmå tilläggas att även om det tillägg i 11 kap. 11 § tredje stycket varom nu ärfråga göres och till följd därav avvikelse från koncernredovisningsreglerna äratt göra i vissa hithörande fall, frågan om koncernbegreppets innebörd såvittnu är i fråga uppenbarligen ej därmed kommer att sakna praktisk betydelse. Somredan framhållits finns, vid sidan av redovisningsreglerna, åtskilliga andra delvis straff-sanktionerade regler, rörande vilkas tillämpningföretagsledningarna har att besluta. Med anledning av lagrådets yttrande i denna delanför departementschefen i slutprotokollet (s. 58) att det enligt hans meninginte behövs någon lagändring. Genom gällande lagtext kompletterad med de motivuttalandensom har gjorts såväl i remissprotokollet som i föregående lagstiftningsärendefår det anses klarlagt att koncernförhållande skall anses föreligga i deberörda fallen. Det innebär enligt departementschefen att de olikabestämmelser i som avser koncern, moderbolag eller dotterbolag skalltillämpas i här aktuella situationer om annat inte föreskrivs i lagen.Förslaget till ändring av 11 kap. 11 § tredje stycket ABL syftar till attundanröja de olägenheter som från redovisningssynpunkt har visats föreliggamed den angivna tolkningen av koncernbegreppet. Dei propositionen gjorda uttalandena beträffande koncernbegreppets innebördkritiseras i motionen 160. Enligt motionärerna är oavsett attdepartementschefen hävdat att någon lagändring inte erfordras rättslägetoklart. Motionärerna anser att det från allmän lagstiftningssynpunkt måsteanses otillfredsställande att koncernbegreppet, med dess allt större betydelsei associationsrättsliga sammanhang, inte har givits en klar och entydiginnebörd. Det bör således under alla förhållanden fordras att ett klarläggandesker av vad som menas med koncern. Vad härefter angår frågan om vilken sakliginnebörd denna regel bör ha visar enligt motionärerna uttalandena av FAR ochNial samt annan juridisk expertis på området att starka skäl talar för attregeln utformas så att 50/50-bolag icke anses som koncernbolag. Motionärernahänvisar till att aktiebolagsutredningen med stor skärpa markerade attkoncernförhållanden endast skulle anses föreligga när ett bolag hade detbestämmande inflytandet över ett annat bolag. LU 1977/78:8 23 kansåledes inte anses till fyllest att ett bolag i egenskap av hälftenägare tillett aktiebolag har vetorätt. Om 50/50-bolag skall anses vara koncernbolagleder detta, fortsätter motionärerna, också till att samma företag kan ingå itvå koncerner, vilket talar mot en sådan definition av koncernbegreppet.Sammantaget synes det således angeläget att det nu genom en uttryckliglagbestämmelse fastslås att ett koncernförhållande enligt huvudregeln endastskall anses föreligga därest ett bolag äger mer än hälften av ett annat bolag.I andra fall skall det enligt motionärerna fordras att det av omständigheternaklart framgår, normalt genom avtal, att ett företag har ett i positiv meningbestämmande inflytande över ett annat för att koncernförhållande skall ansesföreligga. Pågrund av det anförda yrkar motionärerna att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i ABL att därav uttryckligen framgår att 50/50-bolagicke skall anses som koncernbolag, såvida inte det ägande bolaget har ett ipositiv mening bestämmande inflytande över det ägda bolaget. Liknandesynpunkter har inför utskottet anförts av företrädare för ochFAR samt i organisationernas skrivelse till utskottet. Organisationerna harhärutöver framhållit att man om den föreslagna ändringen i 11 kap. 11 § antas vid koncernredovisningen kommer att arbeta med två typer av dotterbolag,nämligen dels sådana som skall tas med i resultat- och balansräkning, delssådana som inte skall medräknas. Enligt organisationerna måste dock hänsyn tastill de senare dotterbolagen när det gäller specifikation av aktier i dotterbolagm. Organisationerna anser att härigenom åstadkommes en komplicerad bild somkan förvirra läsaren. De har vidare pekat på riskerna för att den föreslagnabestämmelsen motverkar en enhetlig redovisningspraxis bland företagen och föratt den kan tillämpas även i andra fall än beträffande redovisning av50/50-bolag. I skrivelsen har också framhållits att med den tolkning avkoncernbegreppet som förordas i propositionen kan undantaget från låneförbudetför koncernlån få en räckvidd som inte varit avsedd. Enligt organisationernakan sålunda bolag, som inte ingår i samma koncern och som på gmnd avlåneförbudet är förhindrade att låna av varandra, bilda ett 50/50-bolag ochgenom detta slussa lånemedel mellan sig utan att formellt bryta motlåneförbudet. Organisationerna har vidare anfört att ett mera vidsträcktkoncernbegrepp kan leda till förhållanden som måste anses olämpliga frånkonkurrensvärdande synpunkt. Utskottetvill för sin del framhålla att koncernväsendet under senare årtionden fått enstark utbredning inom näringslivet både internationellt och här i landet. Avohka skäl bl. a. hänsynen till de anställdas, den aktieköpande allmänhetensoch borgenärernas intressen har det funnits behov av särskilda reglerbeträffande koncernförhållanden. Sådana bestämmelser, delvis förenade medstraffansvar, fanns redan i LU 1977/78:8 24 1944års aktiebolagslag och har införts även i nu gällande lag. Liksom i den äldrelagen knyts bestämmelserna till en i lagen intagen definition av begreppetkoncern. Koncernbegreppet sådant det kommit till uttryck i 1944 årsaktiebolagslag och i den nya aktiebolagslagen har lagts till grund också förannan lagstiftning, t. ex. på det arbetsrättsliga området. Med hänsyn till denbetydelse koncernbegreppet sålunda har är det självfallet angeläget att det gesen lämplig avgränsning mot andra företagskonstellationer och att definitionenav begreppet inte föranleder tolkningssvårigheter. Närdet gäller aktiebolagslag synes definitionen av koncernbegreppet hatolkats så att moder- och dotterbolagsförhållanden förelåg i 50/50-bolagsfallenendast då ägarebolaget till följd av andra omständigheter än aktieinnehavethade ett avgörande inflytande över det ägda bolaget. Vid lagstiftningpå området överfördes bestämningen av koncernbegreppet till den nya lagen utanstörre avvikelser. Med hänsyn till vad som förekom i lagstiftningsärendet anserutskottet emellertid att det inte kan råda något tvivel om att lagstiftarenssyfte var att med uttrycket bestämmande inflytande i ABL:s koncerndefinitionskulle avses även fall då ägarebolaget på grund av aktieinnehavet har en blottnegativ bestämmanderätt. Att en utvidgning av koncernbegreppet var åsyftad komdock inte till klart uttryck i lagen. Detta förhållande har enligt motionärernaOch lagrådet lett till oklarhet om innebörden av gällande rätt på denna punkt.Med hänsyn till vad utskottet ovan anfört om angelägenheten av en entydigkoncerndefinition anser utskottet i likhet med lagrådet att det är i hög gradönskvärt att rättsläget klarläggs genom en uttrycklig lagbestämmelse. Utskottetvill i detta sammanhang anmärka att det i 12 kap. 7 § ABL stadgade låneförbudetbl. a. gäller juridisk person, över vars verksamhet någon i den med förbudetavsedda personkretsen har ett bestämmande inflytande. 1975: 103 (s.492) anförde föredragande statsrådet att det avgörande borde vara om denfysiska personen hade ett sådant inflytande över den juridiska personen att hanpå ett avgörande sätt kunde påverka formerna för dess fmansering. mening synes således innebörden av uttrycket bestämmande inflytandei 12 kap. 7 § avvika från vad som avses med motsvarande uttryck i 1 kap. 2 §ABL. Enannan fråga är om koncernbegreppet bör ha den räckvidd som åsyftades vidantagandet av den nya aktiebolagslagen eller om koncernreglerna i ABL bör gesett mindre vidsträckt tillämpningsområde. Som motionärerna framhåller och somäven uttalats i organisationernas skrivelse till utskottet kan skäl anförasför att koncernförhållande inte bör föreligga när ett ägarebolag har endast ennegativ bestämmanderätt. Den i propositionen anförda motiveringen förinförandet LU 1911 fl8: 8 25 avmöjlighet till avvikelse från koncernredovisningsbestämmelserna liksom desynpunkter som inför utskottet redovisats av företrädare för organisationernaoch bokföringsnämnden visar också att vissa problem är förknippade med ettmera vidsträckt koncernbegrepp. Enligt utskottets mening finns det emellertidäven skäl som talar för att koncernbegreppet bör ha den räckvidd som åsyftadesvid reform. Utskottet vill härvidlag bl. a. peka på att eninskränkning av koncemreglernas tillämpningsområde kan leda till attmöjligheter öppnas för ett kringgående av de i ABL intagna reglerna till skyddför olika intressegrupper. Om koncernförhållande inte skulle anses föreliggamellan ägarebolagen och 50/50-bolaget skulle sålunda de förstnämnda kunna lånaut pengar till det . 50/50-bolaget skulle därefter i sin tur utanöverträdelse av låneförbudet kunna ge penninglån till aktieägare,styrelseledamöter och verkställande; direktörer i ägarebolagen. Vid enbedömning av frågan om hur koncernbegreppet bör utformas måste vidare beaktasde följdverkningar som kan uppkomma på det arbetsrättsliga området. Huruvidakoncernbegreppet med hänsyn till de intressen som bär upp lagstiftningen pådetta område bör ges en snävare innebörd än det nu har låter sig inteöverblickas i detta ärende. I anslutning härtill vill utskottet erinra om attlagen om anställningsskydd kom till före den nya aktiebolagslagen, medanexempelvis semesterlagen och lagen om styrelserepresentation tillkommit efter1975. Det kan därför enligt utskottets mening inte hållas för säkert att koncernbegreppetvid tillämpningen av dessa lagar skall anses ha en entydig innebörd. Somframgår av det anförda är en begränsning av koncernbegreppets räckvidd förenadmed åtskilliga problem. Inte heller innebörden av det nuvarandekoncernbegreppet är invändningsfri. Oavsett vilket koncernbegrepp som bör gesföreträde måste emellertid som utskottet ovan uttalat ett klarläggande ske avrättsläget. Med hänsyn härtill anser utskottet att koncernbegreppets räckviddbör övervägas närmare och mer ingående än som skedde vid lagstiftning.I samband härmed bör det regelsystem i ABL och annan lagstiftning som anknytertill koncerndefinitionen ses över. Vid översynen bör vidare uppmärksamhetägnas åt de särskilda problem från redovisnings- och informationssynpunkt somär förknippade rned sådana företagsbildningar som brukar benämnas intressebolageller associerade bolag. Det får ankomma på regeringen att bestämma formernaför utredningsarbetet, som bör bedrivas skyndsamt. Utskottet vill i anslutninghärtill erinra om att bolagskommitté (Ju 1974; 21), sorri har attutreda frågor om handelsbolag m.m., bl. a. skall pröva frågan om införandet avkoncernregler för koncernförhållanden där moderbolaget är ett handelsbolag ochför vissa andra företagsgrupperingar. LU 1977/78: 8 26 Vad utskottet sålunda med anledning av motionen 160anfört angående en översyn av koncernbegreppet och dänned sammanhängandefrågor bör ges regeringen till känna. Somframgår av vad och anfört kan vissa invändningar görasmot den föreslagna ändringen i reglema om koncernredovisning. Företrädarna förorganisationerna har med instämmande av bokföringsnämndens företrädare uttalatatt man, om koncernbegreppet blir föremål för översyn, bör avstå från att nuändra redovisningsreglerna. Ienlighet med utskottets ställningstagande ovan skall en översyn avkoncemreglema ske. Med hänsyn härtill och då ett genomförande av propositionensförslag i denna del, som tillkommit för att tillgodose organisationernasönskemål, kan medföra vissa problem anser utskottet att någon ändring avgällande bestämmelser om koncernredovisning inte f. n. bör ske. Utskottetavstyrker därför bifall till det i propositionen framlagda lagförslaget såvittavser 11 kap. 11 § tredje stycket ABL. De i propositionen framlagda ändringsförslagenföreslås träda i kraft . Med hänsyn till att utskottetsbetänkande avses bli behandlat i kammaren torde lagarnainte kumia utkomma från trycket i förrän den 28december. måste det anses otillfredsställande från principiella utgångspunkteratt ny lagstiftning skall träda i kraft med endast kort eller som i förevarandefall närmast obefintUgt varsel. Inte minst av hänsyn till de myndigheter ochandra som har att tillämpa en ny författning är det angeläget att lagarsikraftträdande bestäms tUl en sådan tidpunkt att erforderliga föreberedelserkan medhinnas. Ävenom starka skäl således talar för att ikraftträdandet av de nu aktuellalagförslagen bör senareläggas anser sig utskottet likväl kunna godtapropositionens förslag till ikraftträdandebestämmelser. Utskottet har härvidbeaktat att det endast är fråga om smärre ändringar i gällande lagar samt attden föreslagna uppmjukningen av möjligheterna till dispens från låneförbudethar nära samband med de i prop. 1977/ 78:40 framlagda förslagen om åtgärder föratt främja de mindre och medelstöra företagens utveckling, vilka förslag avsesträda i kraft . Utskottet vill vidare erinra om att vissaproblem kan uppkomma om ikraftträdandet förskjuts beträffande det i förevarandeproposition framlagda förslaget om tidpimkten för skiljemannaavgö-rande vid tvångsinlösenav minoritetsaktier i dotterbolag. Utövervad utskottet i detta och föregående avsnitt anfört föranleder förslagen ipropositionen ingen erinran från utskottets sida. LU 1977/78:8 27 Utskottets hemställan Utskottet hemställer 1. beträffande låneförbudetspersonkrets att avslår motionen 1977/78: 191 i denna del (yrkandet2), 2. att antar 12 kap. 7 §i det i propositionen 1977/ 78: 41 framlagda förslaget till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975: 1385), 3. beträffande dispens frånlåneförbudet att med avslag på motionen 1977/78: 191 i denna del(yrkandet 1) antar 12 kap. 8 § i förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen, 4. beträffande emission tillunderkurs att avslår motionen 1977/78: 178, 5. beträffande koncernförhållandenatt dels med anledning avmotionen 1977/78: 160 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört om översyn av dels avslår det ipropositionen framlagda förslaget till ändring i 11 kap. 11 § tredjestycket aktiebolagslagen, 6. att antar förslagettill lag om ändring i aktiebolagslagen i den mån det inte omfattas avutskottets hemställan ovan, 7. att antar det genompropositionen framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1919: 426) omflottning i allmän flottled. Närvarande:Ivan (), Letmart (), (), (), (), (), i (s), ÅkeGillström (s), (), (), (), (), (), () ochKarin Ahrland (fp). 1.vid moment 1 i utskottets hemställan beträffande låneförbudets personkrets avLennart , , , i , AkeGillström, ocb (samtliga s), som anser LU 1977/78: 8 28 delsatt den del av utskottets yttrande på s. 13 som börjar med orden "Pågrund" och slutar med orden "denna del" bort ha följandelydelse: På grund av det anförda tillstyrker utskottet propositionen i förevarandedel. Skulle det som ett resultat av pågående utredningsarbete eller eljest iframtiden visa sig möjligt att finna godtagbara kriterier för andrasamlevnadsfall än de som omfattas av det skatterättsliga familjebegreppet börregeringen till förnyat övervägande ta upp frågan om en utsträckning avlåneförbudet till att gälla all äktenskapsliknande samlevnad. Vad utskottetsålunda anfört bör ges regeringen till känna. Ställningstagandet innebär attutskottet tillstyrker bifall till motionen 191 i denna del. dels att utskottetshemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande låneförbudets personkrets attriksdagen med bifall till motionen 1977/78:191 i denna del (yrkandet 2) som sinmening ger regeringen till kärina vad utskottet anfört om en utsträckning avlåneförbudet, 2.vid moment 3 i utskottets hemställan beträffande dispens från låneförbudet avLennart , , , i , ÅkeGillström, och (samtiiga s), som anser delsatt den del av utskottets yttrande som börjar på s. 14 med orden "Somnärmare" och slutar på s. 15 med orden "motsvarande del" bort haföljande lydelse: Utskottetvill för sin del framhålla att skäl finns som talar för att överlåtelser av mindre och medelstora företag liksom generationsskiften inom familjeföretag bör underlättas. Inte minst betydelsefullt härvidlag är det näringspolitiska intresset att motverka företagskoncentrationer. Också från de anställdas och samhällets synpunkter är det angeläget att nedläggning av företag förhindras. Som framgår av redogörelsen ovan infördes reglerna om dispens från låneförbudet just i syfte att lösa pro blemen vid företagsöverlåtelser och generationsskiften. Utskottet vill också erinra om vad utskottet uttalade lagstiftningsärende. Utskottet förutsatte då att i de fall när sakliga skäl talar för att lån bör tillåtas beträffande anhöriga som behöver lånet för ätt kunna genom föra ett arvskifte dispens regelmässigt kommer att kunna beviljas. En ligt utskottets mening har i förevarande proposition inte redovisats några omständigheter som tyder på att gällande dispensmöjligheter är otillräckliga. Inte heller vid utskottsbehandlingen har framkommit nå got som ger anledning till antagande att det föreligger behov av en lag ändring på denna punkt.' . Tilldet anförda vill .utskottet lägga att propositionens förslag innebär att man iviss mån får göra avkall på principen om att bolagets eget kapital måsteskyddas mot urholkning genom lån till intressenter i bo- LU 1977/78: 8 29 laget.Den föreslagna uppmjukningen av dispensbestämmelserna kan därför sommotionärerna framhåller delvis äventyra syftet med låneförbudet, nämligen attskydda bolagets borgenärer och anställda samt förhindraskatteflyktstransaktioner.