bet · G101UbU20 · 1977-12-31 00:00:00 — UbU 1977/78: 20 betänkande medanledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag till gymnasialaskolor m. m. jämte motioner I detta betänkande behandlas förslag som regeringen efter föredragning av statsrådet i propositionen 1977/78: 100bilaga 12 () förelagt under avsnittetSkolväsendet punkterna C 17C 30 jämte yrkanden i motionerna 1977/78: 335,382, 451, 452, 476, 572, 740, 885, 1144, 1159, 1193, 1391, 1540, 1544, 1547,1553 och 1700. 1.Bidrag till driften av gymnasieskolor. Regeringen har under punkten C 17 (s.279299) föreslagit att 1. bemyndiga regeringen attmeddela bestämmelser om statsbidrag för skogsbrukets yrkesutbildning i enlighetmed vad som förordats i propositionen 1977/78: 100, 2. bemyndiga regeringen att vidtade åtgärder som behövs för att möjliggöra en fortsatt avveckling avIngemundskolan, 3. godkänna de grunder.förstatsbidrag till inbyggd utbildning inom industri och hantverk eller handel somförordats i propositionen 1977/ 78: 100, : 4. godkänna de ändringar förstatsbidrag som behövs med anledning av den höjda socialförsäkringsavgiftentill sjukförsäkringen och som förordats i propositionen 1977/78: 100, 5. till Bidrag till driften avgymnasieskolor för /79 anvisa ett förslagsanslag av . 1977/78: 335 av () och MargotHåkansson (fp) vari yrkas att hos regeringen begär sådana ändringar ianvisningarna till förordningen om kompetensvärde alt enhetligaprinciper för värderingen av arbets- och föreningslivserfarenhet uppnås ienlighet med vad i motionen anförts, 1977/78: 382 av () och BengtBengtsson (c) vari yrkas att hos regeringen anhåller om utredning avmöjligheterna att anordna en för eleverna kostnadsfri körkortsutbildning i detallmänna skolväsendets regi, 1977/78:451 av m. fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen anhåller om undersökning av möjligheterna attförlägga ett 1 1977/78.14 saml. UbU 1977/78: 20 2 idrottsgymnasiumtill med den specialisering som angivits i motionen, 1977/78: 452 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar att ge regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en högre musikutbildning i , 1977/78: 572 av m. fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionenanförs, så att utbildning och läroplan för utbildning och vidareutbildning avtandsköterskor kommer till stånd, 1977/78:740 av m. fl. (s) såvitt gäller yrkandena 1. att beslutar att hosregeringen hemställa att ges i uppdrag att planera korta,yrkesinriktade och påbyggbara kurser i gymnasieskolan från , iförsta hand motsvarande 2 000 årselevplatser, i enlighet med vad som anförs imotionen (yrkandet 1), 2. att beslutar att hosregeringen hemställa att ges i uppdrag alt införa s. k.modifierad intagning till gynrna-sieskolan i hela landet fr. o. m. läsåret1979/80 i enlighet med vad som anförs i motionen (yrkandet 4), 3. att beslutar att hosregeringen hemställa om att regeringen meddelar föreskrifter så attgymnasieskolans organisation fr. o. m. /80 i största möjligautsträckning avgörs av länsskolnämnderna inom de ramar som fastställts avregering och riksdag (yrkandet 6), 1977/78:885 av m. fl. (s) såvitt gäller yrkandena 1. att beslutar som sinmening ge regeringen till känna vad som i motionen anförts om att den treåriganaturvetenskapliga linjen och den fyraåriga naturvetenskapliga linjen snabbtrevideras samt att de i motionen nämnda åtgärderna därvid skall beaktas(yrkandet 13), 2. att som sin meningger regeringen till känna vad som i motionen anförts om att de i motionenanförda synpunkterna på betygssystemet i gymnasieskolan beaktas vid denförestående betygsreformen (yrkandet 14), 1977/78: 1144 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar hos regeringen anhålla om att den förberedandemusikutbildningen byggs ut genom att antalet elevplatser utökas med 90 vidmusiklinje och 60 vid högre specialkurs, 1977/78: 1159 av () och IngemarKonradsson (s) vari yrkas att beslutar hos regeringen anhålla attfrågan om de gravt hörselskadades gymnasiesituation blir föremål för en genomgripandeutredning. UbU 1977/78: 20 3 1977/78: 1391 av (apk) och (apk) vari yrkas att i enlighet med vad som föreslagits i den tillkulturutskottet remitterade mofionen 1977/78: 1390 beslutar hemställa hosregeringen om en ytterligare utbyggnad av idrottsgymnasier och att en liknandeverksamhet på försök startas på universitetsnivå, 1977/78: 1540 av () vari yrkasatt hos regeringen begär att förenklade rapportrutiner för landetsgymnasieskolor utarbetas, 1977/78: 1547 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär utredning om införande av trafikutbildning somleder fram till körkort för bil, dels på skolschemat i gymnasiet, dels i formav kostnadsfria kurser i samhällets regi, 1977/78: 1553 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt hemställer hos regeringen att förslag om reservvikarier inomgymnasieskolan föreläggs . Bedömningenav antalet elever i gymnasieskolan grundar sig på det framräknade antalet16-åringar. Antalet 16-åringar är ca 106 000. Av budgetpropositionensredovisning av elevutvecklingen i gymnasieskolan framgår att detta antal framtill växer med ca 18 000, då ett maximum nås med ca 124 000 16-åringar.Därefter sker en successiv minskning till drygt 108 1985. Under deföljande åren blir det ånyo en ökning till drygt 114 1987. Sedan sjunkerantalet 16-åringar på nytt. Utskottetinstämmer i föredragande statsrådets uppfattning att planeringen avgymnasieskolan bör inriktas på att anordna utbildningsplatser motsvarande 97 %av en årskull 16-åringar. Gymnasieskolan behöver sålunda tillfälligt ha en högre utbildningskapacitet än . Omtrenden mot en ökad efterfrågan på yrkesinriktad utbildning fortsätter, måstesärskilt den yrkesinriktade utbildningen både inom och utom gymnasieskolanbyggas ut. För att stimulera till ett ökat utnyttjande av inbyggd utbildning,företagsskola och lärlingsutbildning föreslås i årets budgetpropositionhöjningar av statsbidragen till sådan verksamhet. En till näringslivet förlagdyrkesutbildning innebär en ökad verklighetsförankring av yrkesutbildningen. Utskottettillstyrker den under förevarande anslagsrubrik föreslagna uppräkningen avstatsbidraget till särskilda kostnader för inbyggd utbildning med ca 35 %.Frågan om statsbidrag till företagsskola och lärlingsutbildning behandlarutskottet i det följande under punkterna 5 och 6. Regeringen beräknar för /79 medelför 105 380 helårsplatser 1 intagningsklasser inom gymnasieskolansgrundskoleanknutna UbU 1977/78: 20 4 del.Jämfört med dimensioneringsförslaget i föregående års budgetpro-; position om102 680 platser innebär detta en ökning av antalet intagningsplatser på tre-och fyraåriga linjer med ca 2 300 platser, en minskning av antaletintagningsplatser på tvååriga teoretiska linjer med 2 600 platser och en ökningav antalet intagningsplatser, på de direkt yrkesinriktade studievägarna med ca3 000 platser. Utskottet tillstyrker .regeringens dimensioneringsförslag ivad, gäller gymnasieskojans grundskoleanknutna del (den s. k. stora ramen). Närdet gäller specialkurser som är kortare än eller vilka förutsättertidigare gymnasial utbildning eller viss ålder (den s. k. lilla ramen) beräknarregeringen medel för 26 330 årselevplatser, en ökning med ca 800 platserjämfört med föregående års budgetproposition. Regeringenföreslår att (), om det visar sig nöd- vändigt, skall få göra viss omfördelning avelevplatser dels mellan stu-: dievägar inom varje ram, dels mellan ramarna.Vidare föreslås att i den mån starka skäl t. ex. arbetsmarknadsskäl talarför en ökning av det totala antalet elevplatser i gymnasieskolan skallregeringen ha rätt att besluta härom. ImoUonen 1977/78: 740 (yrkandet 1) yrkas att fr. o. m. / 79 skall,antingen inom nyssnämnda ramar för gymnasieskolan eller genom en utökning avdet totala antalet elevplatser, avsättas 2 000 årselevplatser föryrkesinriktade korta kurser, vilka skäll vara påbyggbara. Genomskilda beslut har regeringen under /78, med iit-nyttjande av detsärskilda bemyndigande som lämnat, utökat det totala antaletelevplatser i gymnasieskolan med 3 700 årselevplatser för yrkesinriktade kortakurser. Enligt budgetpropositionen ankommer det på SÖ att ingående följaverksamheten med ifrågavarande kurser' och återkomma till regeringen medförslag till sådan verksamhet även under /79 om så visar sigerforderligt. Denna verksamhet och antalet utbildningsplatser och därmedförenade extra åtgärder bör prövas särskilt med hänsyn tillarbetsmarknadssituationen för ungdomar, anför föredragande statsrådet. Detär viktigt att göra åtskillnad mellan de koita specialkurser äv skilda slag,som anordnas inom gymnasieskolans s. k. lilla ram enligt' de regler som gällerför reguljär gymnasieskolutbildning, och de korta yrkesinriktade kurser, somenligt särskilt beslut anordnas i första hand för arbetslös ungdom eller ungdomsom avstått från reguljär utbildniiig i gymnasieskolan. För de kortayrkesinriktade kurserna för arbetslös ungdom m. fl. För dessa kurser fastställs således endast ramtim- ochramkursplaner centralt medan'det närmare innehållet bestäms lokalt. Särskildabestämmelser gäller för fördelningen av kurserna på kommuner. Kommunerna fårvidare särskild ekonomisk ersättning för kostnader i samband med dessa kiirsér,och eleverna får utbildningsbidrag på samimå villkor somgäller UbU 1977/78: 20 5 förungdom som genomgår viss arbetsmarknadsutbildning. Inom ramen för ifrågavarandekursverksamhet för arbetslös ungdom m. fl. är det vidare möjligt att anordna enundervisningsverksamhet som med eller utan mellanliggande praktik omfattarlängre perioder än och som resulterar i viss yrkesutbildning. Medhänvisning till vad sorri anförts i budgetpropositionen om anordnande avyrkesinriktade korta kurser även under /79 avstyrker utskottetmotionen /78: 740 yrkandet 1. Utskottettillstyrker regeringens förslag beträffande årselevplatser för specialkursersom är kortare än eller vilka förutsätter tidigare gymnasial utbildningeller viss ålder (den s. k. lilla ramen) samt att regeringen får rätt attunder i propositionen angiven förutsättning öka det totala antalet elevplatseri gymnasieskolan. I propositionen föreslagen omfördelning av elevplatser mellanstudievägar och ramar bör också kunna ske. Enligt motionen 1977/78: 1144 är den förberedandemusikutbildningen på gymnasial nivå underdimensionerad. Motionärerna föreslårytterh-gare 90 elevplalser vid musiklinjen och ytterligare 60 elevplatser vidhögre specialkurs i musik. Platserna bör enligt motionärernas mening kunnainrymmas i den totala intagningskapaciteten för gymnasieskolan i utbyte motannan utbildning eller tillkomma genom att icke ianspråk-tagna elevplatserutnyttjas. I motionen 1977/78: 452 begärs att en högre specialkurs i musikförläggs till . Utskottethar även för sin del noterat skillnaden mellan antalet utbildningsplatser iförberedande musikutbildning på gymnasial nivå och antalet utbildningsplatserinom den högre musikutbildningen. Staten har ett ansvar för att det ierforderlig utsträckning anordnas sådan förberedande utbildning som krävs förtillträde till den högre utbildningen på musikområdet. En ökning av denförberedande musikutbildningen inom gymnasieskolan måste därför ske så snartsom möjligt.. Utskottet förutsätter att förslag om en sådan förstärkningkommer att läggas fram för utan särskilt påpekande för regeringen ombehovet av en kapacitetsökning. Med hänvisning till vad utskottet uttalat iärendet föreslår utskottet att motionerna 1977/78: 452 och 1977/78: 1144 inteföranleder någon åtgärd. Innevarande budgetår har en försöksverksamhet medkombination av gymnasieskolstudier och elitidrott startat i 13 kommuner medhögst 148 elever totalt. Yrkandet i motionen 1977/78: 451 om en utbyggnad avdenna försöksverksamhet och motionen 1977/78: 1391 i motsvarande del bör avslåsav med hänvisning till att försöksverksamheten bör utvärderas ivanlig ordning innan den ytterligare byggs ut. Frågan om kombination av liögskolestudier ochelitidrott har utskottet behandlat i betänkandet UbU 1975/76: 13 (s. 2 och 3).Med hänvis- 11 1977/78. UbU 1977/78: 20 6 ningtill vad där anförs bör motionen 1977/78: 1391 avslås även i denna del. De gymnasiala studievägarnas organisation pk detlokala planet bestäms av tillgången på utrustning, lokaler och behöriga läraresamt elevernas förstahandsval och lärarnas krav på anställningstrygghet. Härtillkommer att SÖ i enlighet med uttalanden från regering och riksdag genomsärskilda åtgärder söker styra den totala dimensioneringen i riket av de olikalinjerna. SÖ fördelar därjämte med hänsynstagande till olika behov medel frånett på riksstaten upptaget anslag som avser nyanskaffning och komplettering avundervisningsmateriel för gymnasieskolans studievägar.- Imotionen 1977/78:740 (yrkandet 6) föreslås föreskrifter av innebörd attgymnasieskolans organisation fr. o. m. /80 i största möjligautsträckning skall avgöras av länsskolnämnderna inom av regering och riksdagfastställda ramar. Avsiktenär att utredningen om skolan, staten och kommunerna (SSK) skalllägga fram ett principbetänkande med förslag om bl. a. vilka uppgifter som kandecentraliseras från den centrala myndigheten på skolans område till regionalaoch lokala organ. Det bör ankomma på regeringen att pröva i vilkenutsträckning det är möjligt alt redan nu finna former för en sådanförsöksverksamhet som motionärerna föreslår. I detta sammanhang vill utskotteterinra om gymnasie-ulredningen och dess uppdrag. Meddet anförda anser utskottet att motionen 1977/78; 740 yrkandet 6 inte börföranleda någon åtgärd. Enligt motionen 1977/78: 740 (yrkandet 4) bör SÖges i uppdrag att införa s. k. modifierad intagning till gymnasieskolan i helalandet fr. o. m. /80. En sådan intagning innebär bl. a. alteleverna söker till gymnasieskolan på betyg från nionde årets hösttermin ocherhåller ett preliminärt intagningsbesked som kompletteras med studie-ochyrkesorientering. Definitivt intagningsbesked lämnas efter kompletteringav ansökan med vårterminsbetyg. ISÖ:s rapport (Dnr S77: 1111)redovisas erfarenheter av och problem med det modifierade intagningssystemet.Enligt vad utskottet erfarit har det inte bedömts lämpligt att generelltföreskriva att skolans huvudmän skall använda detta intagningssystem, bl. a.därför att det för att fungera väl förutsätter särskilda personalresurser ochdärmed blir kostnadskrävande för huvudmännen. Flertalet kommuner tillämparemellertid helt eller delvis systemet med modifierad intagning.Utskottet vill erinra om att betygsutredning behandlar frågor omintagning till gymnasieskolan i sitt betänkande (SOU 1977: 9). Utskottet anseratt ställningstagande till intagningssystem m. m. för gymnasieskolanbör anstå tills remissbehandlingen av utredningens förslag avslutats och en UbU 1977/78: 20 7 samladlösning på intagningsfrågörna lagts fram för : Medhänvisning till det anförda finner utskottet att yrkandet 4 i motionen1977/78: 740 inte bör bifallas av . I förordningen om kompetensvärde(1966: 24) regleras hur man skall förfara när sökande med olikaskolunderbyggnad söker till utbildning beträffande vilken är föreskrivet attinträdeskravet är slutbetyg från årskurs 9 av griindskolan. Före den 1 juli1977 fick sökande till utbildning inom kompetensområde somtillhörde huvudgrupperna 3 och 4 (sökande med två- eller treårig gymnasialutbildning) inte tillgodoräkna sig arbetslivserfarenhet som merit, medan sådanrätt tillkom huvudgrupp 2 (sökande med grundskolekompetens och minst sexmånaders praktik). får sökande som tillhör huvudgrupperna3 och 4 tillgodoräkna sig arbetslivserfarenhet som merit vid ansökan till såvälgymnasial utbildning som högskoleutbildning och då enligt bestämmelserna ihögskoleförordningen. Imotionen 1977/78: 335 föreslås enhetliga regler för värdering avarbetslivserfarenhet m. m. för sökande inom kompetensområde(huvudgrupperna 2, 3 och 4). Sökandefrån huvudgrupperna 3 och 4 är behöriga till såväl gymnasial utbildning somhögskoleutbildning. I fråga om rätten att tillgodoräkna arbetslivserfarenhet m.m. utgår de gällande bestämmelserna från att det från den enskilde sökandenssynpunkt är rimligast att meritvärderingen av arbetslivserfarenhet m. m. skerpå samma sätt antingen han eller hon söker till en gymnasial studieväg eller enhögskolelinje. Medhänvisning till vad utskottet anfört och till att ytterligare erfarenheter böravvaktas innan en samlad bedömning görs av de nuvarandemeritvärderingsbestämmelserna föreslår utskottet att avslår motionen1977/78: 335. Den framtida meritvärderingen av åtminstone sökande frånhuvudgrupperna 1 och 2 vid ansökan till gymnasial utbildning och övergångsvistill viss högskoleutbildning (jfr prop. 1977/78: 100 s. 380) hänger .samman medhur. man löser de frågor som betygsutredningen aktualiserat. Enligt motionen 1977/78: 885 (yrkandena 13 och 14)är undervisningen på naturvetenskaplig linje (N-linje) alltför kompakt somföljd av att linjen rymmer inte bara naturvetenskapliga ämnen utan även språkoch andra humanistiska ämnen. Detta anges vara ett viktigt skäl till det storaantalet studieavbrott på linjen. Läroplanen bör enligt motionärernas meningsnabbt revideras. Vid den kommande förändringen av betygssystemet bör vidarebeaktas det nuvarande relativa systemets konsekvenser för såväl elevernas valav naturvetenskaplig eller teknisk linje (T-linje) som deras fullföljande avstudierna på sådan linje. /75 har i pågått försöksverksamhet medsamordning av N- och T-linjerna i årskurserna 1 och 2 och fr. o. m. läsåret1977/78 i . UbU 1977/78: 20 8 ärvid denna samordning obligatoriska ämnen även på N-linjen. Vidare har fr. o. /78 försöksverksamhet påbörjats med miljöteknisk variant,datateknisk variant och kommiinikationsvariant av N-linjen i tre kommuner. Närdet gäller läroplansrevideringar inom N-linjen har SÖ fastställt ettalternativt läroplanssupplement för ämnet biologi. Revideradeläroplanssupplement avses vidare bli fastställda för ämnena fysik och kemi attgälla fr. o. m. /79 för N- och T-linjerna. Samtliga dessa åtgärdermåste ses som steg i läroplansrevisionen. SÖbeslöt alt fr. o. m. /76 tills vidare höjabetygsmedelvärdena i matematik, fysik och kemi på N- och T-linjerna samt ibiologi på N-linjen från 3,0 till 3,3. Syftet härmed var bl. a. att utjämnasådana skillnader i sänkning av betygen för elever på de 3-och 4-åriga linjernasom följer av det relativa betygssystemet, så att betygsmedelvärdena iavgångsbetyg från dessa linjer skulle bli jämförbara i största möjligautsträckning. Enligt uppgift från SÖ visar gjorda undersökningar för år 1976och att betygsmedelvärdes-höjningarna haft avsedd verkan. Utskottetanser att det vikande intresset för studier på gymnasieskolansnaturvetenskapliga linje sedan en följd av år utgör ett allvarligt problem.Det finns enligt vad utskottet erfarit också starka skäl att anta att ungdomarnasförstahandsval till gymnasieskolan kommer att visa på enförsämring av rekryteringen till linjen i förhållande till föregående år.Härigenom minskar underlaget för naturvetenskapliga studier på högskolenivåytterligare. Utskottetanförde beträffande rekryteringen till N-linjen i sitt betänkande 1975/76; 21(s. 6) bl. a. följande: "Från samhällets synpunkt är ett otillräckligtantal naturvetare ett allvarligt problem. Ett solitt tekniskt kunnandekrävs såväl för att lösa viktiga samhällsproblem som för attsamhällsmedlemmarna skall vara väl orienterade i fråga om teknik ochnaturvetenskap. Mindre goda insikter på detta område leder lätt till ettfrämlingskap inför samhällsutvecklingen. Det är enligt utskottets mening mycketangeläget att berörda myndigheter vidtar åtgärder för att i ,gymnasieskolan och högskolan genom information, studievägledning, översyn avarbetsformer och läroplaner m. m. stimulera intresset för naturvetenskapligaoch tekniska studier." Utskottets uppfattning gav som sinmening regeringen till känna (rskr 1975/76: 248). Föratt öka tillströmningen till naturvetenskaplig och teknisk utbildning pågårett omfattande arbete inom SÖ och UHÄ, inom kommittéer som gymnasieufredningenoch på fiiltet inom högskolor och skolor. Vidare har inomutbildningsdepartementet tillsatts en arbetsgrupp för naturvetenskaplig ochteknisk utbildning. Den skall ta initiativ till kortsiktiga åtgärder på allautbildningsnivåer och följa pågående arbete inom bl. a. myndigheter. UbU 1977/78: 20 9 Utskottet har tidigare under detta (UbU1977/78: 6) behandlat frågor som gäller naturvetenskaplig utbildning. Därviduttalade utskottet: "Mot bakgrund av behovet av teknisk och industriellutveckling i landet är det av största vikt att nämnda arbetsgrupp med störstamöjliga skyndsamhet lägger fram förslag till förbättring äv möjligheterna tillnaturvetenskapliga och tekniska studier på olika utbildningsnivåer." Medhänsyn till att redan tidigare givit regeringen till känna sinuppfattning i denna fråga samt att visst översynsarbete redan pågår anserutskottet att motionen 1977/78: 885 yrkandet 13 inte bör föranleda någonriksdagens åtgärd. Medhänvisning till de erfarenheter som SÖ redovisat beträffandebe-tygsmedelvärdeshöjningarna för bl. a. N-linjen och betygsutredningensförslag avstyrker utskottet yrkandet 14 i motionen 1977/78: 885. Inom gymnasieskolan finns en specialkurs för utbildningav tandsköterskor. Kursen omfattar fördelade teori och13 veckor praktik. Utbildning av tandsköterskor bedrivs även vid statligatandsköterskeskolor i , , och . Denna utbildningomfattar 4 månaders förberedande kurs vid tandläkarhög-skola, 5 månadersskolkurs samt 9 månaders praktikanttjänstgöring. För inträde tillutbildningarna krävs bl. a. att vederbörande fyllt och har 4 månaderselevpraktik. Ar 1966 uppdrog Kungl. Maj:t åt SÖ att isamråd med dåvarande medicinalstyrelsen och universitetskanslersämbetet (UKÄ)företa översyn av läroplanen för tandsköterskeutbildningen och år 1971överlämnade SÖ till Kungl. Maj;t förslag till tim- och kursplaner för tvåårigutbildning till tandsköterska. Är 1974 uppdrog Kungl. May.t åt SÖ att i samrådmed UKÄ och företa en förnyad översyn av läroplanen förtandsköterskeutbildningen och härvid beakta vad som anförts i propositionen1970: 122 angående utbyggnad av organisationen för lakar- ochtandläkarutbildning i m. m. och i propositionen 1974: 1 (bilaga 10 s.176). Är 1975 överlämnade SÖ till regeringen ett nytt förslag till tvåårigutbildning till tandsköterska inom gymnasieskolan. I den förevarandebudgetpropositionen förklarar sig statsrådet inte vara beredd att ta ställningtill förslaget. Imotionen 1977/78: 572 hemställs nu att en ny utbildning.för tandsköterskorsnarast kommer till stånd. SÖ;sförslag till utbildning av tandsköterskor innebär en ökning av utbildningstidenfrån till . Denna ökning av undervisningstiden jämte övrigaförändringar som föreslås innebär väsentligt ökade kostnader för både stat ochkommun. Utbildningen av tandsköterskor sker, som förut nämnts, även vidstatliga tandsköterskéskolor, där praktiken förläggs till de odontologiskaklinikerna. UbU 1911/78:20 , 10 varandeutbildningen vid statens tandsköterskeskolor ersättas med den föreslagnatvååriga specialkursen i gymnasieskolan bortfaller den arbetsinsats som f. n.görs av elever och praktikanter.vid tandvårdspraktik vid de odontologiskaklinikerna. Pä ett eller annat sätt måste detta bortfall kompenseras. De kostnadsmässigakonsekvenserna av det föreliggande utbildningsförslaget blir därför i flera;avseenden omfattande; Utskottetanser att en förändring av tandsköterskeutbildningen är angelägen. Med hänsyntill det statsfinansiella läget kan emellertid f. n. inte de studerandes egnaarbetsinsatser kompenseras. Mot denna bakgrund bör SÖ söka utarbeta ett förslagtill tandsköterskeutbildning som är mindre kostnadskrävande men som ändå får enkvalitetshöjande effekt. bör med anledning av motionen 1977/78: 572som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet anfört om ny läroplan förtandsköterskeutbildningen. Frågan om utredning av de gravt hörselskadadesgymnasiesituation berörs i den förevarande propositionen (s. 293). Vidareatmiäls att avsikten är att tillkalla en kommitté med uppgift att kartläggaoch föreslå åtgärder för den fortsatta integrationen av handikappade elever idet allmänna skolväsendet (s. 197).