bet · G101AU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Motionärerna ser ortsplanen som en konkretisering av den långsiktiga inriktningen av regionalpolitiken och det saknas enligt dem anledning att göra någon allmän omprövning av planen. Riksdagenhar redan beslutat. (AU .1976/77: 7.s. att nuvarande syslem förorlsklassificering skall utvärderas och ;att alternativa möjligheter för ettortssystem skall prövas. Länsstyrelserna har fått i uppdrag att analyserakonsekvenserna för det egna länet av ortsplanen som instrument i den regionalautvecklingsplaneringen. Länsstyrelsernas redovisning och förslag beträffandeortsplanen kommer, att presenteras för i den regionalpolitiskapropositionen , även det i överensstämmelse med önskemål fränriksdagens sida. Till följd-av det anförda avstyrks motionen i förevarande del. Ortsplanensutformning diskuteras också i motionen 1713 av () och AlfredHåkansson (c). Med åberopande av erfarenheter från begärmotionärerna att-det i direktiven för AU 1977/78: 23 13 dennya länsplaneringsomgången skall ingå att nuvarande ortsklassificering skallersättas med ett system grundat på prioriteringar av kommunala organ. Utskotteterinrar även med anledning av denna motion om att länsstyrelserna redan harfått i uppdrag att se över ortsplanen för resp. län och att förslag omortsplanen kommer att föreläggas . Med hänsyn härtillavstyrks motionen; Tillgrund för planeringen i länen ligger befolkningsramar som fastställts avriksdagen. Senast antogs ramar rtied anslutning till detförslag som lades fram i propositionen 1975/76: 211. I det sammanhanget gjorderiksdageii följande preciseringar för de olika länen (AU 1976/77: 7): Planeringen skall i fråga om , Malmöhussamt inriktas primärt på de iindré delarna ävplaiieringsra-marna. I fråga om , , , ,, och samt skallplaneringen inriktas primärt på de övre delarna av planeringsramarna.Beträffande övriga län skall planeringen inriktas primärt på mellandelen avplaneringsramarna. I sin partimolion 893 uppfattar socialdemokraternariksdagsbeslutet som att fasta befolkningstal skall införas i den regionalaplaneringen. Detta, hävdar man, binder kommunernas och länsorganens planeringpå ett sätt som gör det svårare att lösa de inomregionala problemen; Det begärsi motionen att ' skall "undanröja de problem som skapades genomatt fasta befolkningstal infördes i den regionala planeringen och återgekommuner och länsorgan den handlingsfrihet som förutsattes i detsocialdemokratiska förslaget"; Sammayrkande frarhställdes av socialdemokraterna i par limotionen 1976/77: 543 och behandlades då utförligt av utskottet i be tänkandet AU 1976/77:23 (s. 89). Utskottet villpå nytt slå fast att de givna anvisningarna om vilken del av ramarna som i första hand skall ligga till grund för planeringen inte innebär att tekniken med ramar har övergivits. Ramarna gäller alltså i sin helhet för samtliga län. Riks dagsbeslutet innebär tillräcklig flexibilitet och inte en låsning av det slag som påstås från socialdemokratiskt håll. Med hänvisning till det nu sagda och till fjolårets behandling av frågan avstyrker utskottet det nu före liggande motionsyrkandet; Utskottetlar härefter upp två motionsledes aktualiserade planeringsfrågor av merspeciellt slag. socialdemokratiska partimotionen 893 framhålls att den förädlingsindustrisom är baserad på produktionen inom jordbruket och skogsbruket har lokalt storbetydelse för sysselsättningen. Lokaliseringen av förädlingsverksamheten bördärför ingå som ett konsekvent moment i planeringen av jord- och skogsbruket.Vidare begärs i motionen att AU 1977/78: 23 14 skogsindustrinsråvaruförsörjning ägnas särskild uppmärksamhet i planeringen. Motionärernapekar diirvid på att konkurrensen orii skogsråvaran hotar sysselsättningen vidde mindre sågarna, inte minst de som ligger i inland. Av samma skäluppstår problem även vid annan träbearbetande industri. Sysselsättningsfrågorinom den träbearbetande industrin tas också upp. i motionen 1324 av BengtFagerlund m. fl. (s). Utgängspiinkten för motionärerna är den utbyggnad somsker av derma industri med anläggningar som har såväl massa- ochpappersproduktion som sågverk integrerade i en tillverkningskedja. Enutbyggnad av det slaget, anförs det vidare, må vara försvarbar fråneffektivitetssynpunkt men skapar problem för redan verksamma företag. ligger ofta i brukssamhällen som helt domineras av företaget ifråga. Nedläggningar av eller driftinskränkningar vid fijretagen får därmedsvåra följder för sysselsättning och service i sädana samhällen. Motionärernaframhåller att problem av detta slag har varit och är fortfarande en realitet it. Motsvarande problem kommer enligt dem nu att drabba även orter isödra om inte särskilda åtgärder vidtas. Motionen leder därför framtill yrkande om en skyndsam utredning av frågan hur man skall tryggasysselsättningen i mindre orter som domineras av företag inom skogs-, trä- ochpappersindustrin. Medanledning av vad som sägs i partimotionen 893 om lokaliseringen av industrierför förädling av jord- och skogsbmkets produkter vill utskottet förstkonstatera att sädana frågor självfallet uppmärksammas i länsplaneringen avdet skäl som åberopats av motionärerna själva, nämligen den betydelse företagenlokalt har för sysselsättningen. När det särskilt gäller förädlingen avjordbruksprodukter kan vidare hänvisas till att påhösten 1977 anslutit sig till den tidigare mellan regeringen och träffade överenskommelsen om samråd i lokaliseringspolitiskafrågor. har därmed förbundit sig att överlägga med den inomregeringskansliet inrättade delegationen för etableringsfrågor om planeringenbeträffande förbundets större företag. Attdet föreligger problem för sysselsättningen inom den träbearbetande industrinav det slag som berörs i den socialdemokratiska partimotionen samt i motionenav m. fl. är väl känt. Ett omfattande utredningsarbetebeträffande skogsindustrins framtid bedrivs f. n. inom industridepartementet,och skogsutredning har i betänkandet Skog för framtid (SOU1978: 6) lagt fram förslag till en ny skogspolitik. Regeringen har meddelat attnu redovisade utredningar skall utgöra underlag för ett samlatnäringspolitiskt program för skogsnäringen och att proposition i ämnet kommeratt föreläggas senast . Pägrund av det ovan anförda bör nii behandlade yrkanden i motionerna 893 och1324 inte föranleda någon åtgärd. AU 1977/78: 23 15 Lokaliseringsstöd utgår i olika former av bidragoch lån till företag. Stödet skall stimulera till nyetableringar ochutvidgningar av företag i första hand i det allmänna stödområdet som omfattarNorrlandslänen utom , utom och Smedjebackenskommuner, de norra och västra delarna av , större delen avDalsland, nordligaste samt och . Skogslänens inre delar,där sysselsättningsproblemen är störst, hänförs dessutom till det s. k. inrestödområdet. I det området utgår förstärkt stöd. Vissa stödformer är dessutomi princip förbehållna det inre stödområdet. Gränstraktemai till det allmänna stödområdet bmkar benämnas den grå zonen,Deima region kan betraktas som stödområde pä det sättet att företag kanpåräkna särskild hänsyn vid bedömning om regionalpolitiskt stöd skall utgå.Regeringen har förordnat att för tiden den 1 december 1977den 30 juni 1979följande kommuner i stödhänseende skall jämställas med kommuner i den gråzonen: , , , , , , och (jfr prop. 1976/77: 95 bilaga 2, AU 1976/77: 26 s. 78). Även utanför de nämndaområdena kan utgå regionalpolitiskt stöd om en ort drabbas av omfattandearbetslöshet på gmnd av strukturomvandling eller liknande orsak. Stödområdenasgränser är utmärkta på den karta som återfinns i bilaga 2 till dettabetänkande. Kartan markerar också grå zonen och därmed jämställda kommuner, Avgränsningamaav det allmänna resp. det inre stödområdet tas upp i några motioner. Det begärssålunda i motionen 1357 av i m. fl. (s) att ochOckelbo skall häriföras till det allmänna stödområdet. Motsvarande yrkandeframställs i motionen 276 av m. fl. (s) beträffande ,och . I motionen 1657 av m. fl. (fp, s, c, m)begärs att skall temporärt betraktas som ett stödområde medmöjlighet till lokaliseringsstöd och övriga regionalpolitiska insatser. i (s) yrkar i motionen 1340 att de inre delarna av Örnsköldsvikskommun skall ingå i det inre stödområdet. Slutligen begär () ochIngrid () i motionen 487 att också och skalljämställas med kommimer i grå zonen. Motsvarande yrkande beträffandeTrelleborg framställs i motionen 819 av Per (). Behovetav förändringar eller anpassningar av stödområdesprincipen övervägs avsysselsättningsutredningen som också skall pröva sådana kriterier förfördelning av stödet som kan utgöra alternativ till den nuvarande geografiskaindelningen. Utredningens förslag beträffande bl. a. stödområdesprincipemaskall, som fömt sagts, vara underlag regionalpolitiskaproposition. Under den relativt korta tid som åter- AU 1977/78: 23 16 stårtill dess får tillfälle att i det nämnda sammanhanget på nytt taställning till utformningen av det regionalpolitiska stödet och kriterierna fördetta stöd bör inte göras några förändringar av det allmänna resp. det inrestödområdet. Utskottet avstyrker för den skull yrkandena härom i motionerna276, 1340, 1357 och 1657; Inte heller kan utskottet ställa sig bakom yrkandenai motionerna 487 och 819 om att och resp, skalljämställas med kommuner i den grå zonen; Regeringen är dock oförhindrad att förordnahärom om utvecklingen skulle föranleda det. Frågorom administreringen av lokaliseringsstödet tas upp i motionerna 486 av HagarNormark (s) och () och 824 av m. fl. (s). Enskärpt kontroll och uppföljning av lokaliseringsstödet efterlyses i motionen486 som mynnar ut i yrkande om översyii av gällande regler i ämnet. Vid denöversynen skall också beaktas länsstyrelsemas behov av ökade resurser för etteffektivt bevakningsarbete; Vad motionärerna särskilt vänder sig mot är- att -som de hävdar företagsägare kan tillgodogöra sig vinster genom att överlåtaföretag som tack vare lokaliseringsstöd har ökat i värde. Sysselsältningsulredningenskall enligt de tidigare nämnda tilläggsdirektiven pröva om nuvarande reglerom älerkrav av bidrag och uppsägning till omedelbar betalning av lån ärlämpligt utformade mot bakgmnd av problem av det slag som åberopats i motionen;Det i motionen framställda yrkandet om en översyn av reglerna förlokaliseringsstödet i aktuellt hänseende är således redan tillgodosett. Inteheller i övrigt finns det under pågående översynsarbete anledning för riksdagenalt ta något initiativ på grund av motionen, som alltså avstyrks. Yrkandeti motionen 824 innebär en begäran om ändring av bestämmelserna om detregionalpolitiska stödet så att samråd sker tned kronofogdemyndigheten vid"utredning och uppföljning av lokaliseringsstöd". Motionärerna villhärmed uppnå bättre möjligheter att gallra bort icke seriösa sökande av stödet; Vidansökan om lokaliseringsstöd hos länsstyrelse skall, enligt 34 § kungörelsen omstatligt regionalpolitiskt stöd, verkställa den ytterligareutredning som behövs i samråd med förutom företagareförening länsarbetsnämnden, länsbostadsnämnden och andraberörda myndigheter. Till de sistnämnda myndigheterna anses i praxis hörakronofogdemyndigheten. Vid uppföljning av bl. a. beviljat lokali-ringsslöd börlänsstyrelsen hålla kontakt med vederbörande kronofogdemyndighet enligtföreskrifter som meddelats av regeringen . Med hänsyn till detanförda och till vad ovan sagts om den översyn av kontrollreglerna som utförs avsysselsättningsutredningen bör motionen inte föranleda någon åtgärd. AU 1977/78: 23 17 RegionalpoUtisktstöd 1978/79 Alltsedan den regionalpolitiska stödverksamheteninleddes har använts metoden att fastställa flerårsramarför stödet. Denna metod med beslutsramar har fördelen att regeringen samtarbetsmarknadsstyrelsen och länsstyrelserna kan bevilja stöd utan att varaberoende av de anslag som anvisas för vart och ett av budgetåren underperioden. Den ärliga anslagsanvisningen anpassas sedan till den omfattningsökandena väntas lyfta beviljat stöd. Densenast fastställda ramperioden började /74 och löper ut medinnevarande budgetår. Det var tidigare avsett att formerna för detregionalpolitiska stödet skulle prövas på nytt på grundval av bl. a.den översyn av stödformerna som utförs av sysselsättningsutredningen.Resultatet av utredningens arbete kan emellertid redovisas först under hösten1978 och följaktligen kan, som sagts, proposition i ämnetläggas fram för först . Motden angivna bakgrunden föreslås i budgetpropositionen att den nu löpandefemåriga stödperioden förlängs ett är och att den beslutsram som gäller förperioden vidgas med hänsyn härtill. Totalramenför stöd har tidigare vidgats från ursprungligen 2500 till 4 000 milj. kr. I propositionen förordas alt ramen utökas medytterligare 800 milj. kr. med fördelning pä stödformer enligt nedanståendesammanställning. Nuvarande beslutsram (milj. Föreslagen vidgning (milj. -M50 -1- 55 + 30 -f 15 -f550 ' I totalramen ingår även stöd till verksamhetenmed statliga industricentra. Avsikten är också att det anslag om 13 milj. kr.till åtgärder i etablerings-främjande syfte i vissa län som utskottettillstyrkt (prop. 1977/78: 125, AU 1977/78: 34) skall ingå i ramen. Utskottet tillstyrker att nu löpande stödperiodutsträcks att omfatta även /79 och att beslutsramen med hänsynhärtill vidgas på det sätt som föreslagils i budgetpropositionen. Det bör varamöjligt för regeringen atl vid behov omdisponera de för delramarna beräknadebeloppen i enlighet med tidigare antagna principer. I sammanhanget bör ocksånoteras att regeringen i prop. 1977/78: 172 föreslagit den utvidgningen avlokaliseringsstödet att sådant stöd skall kunna lämnas även lill företag inomgruvindustrin. Propositionen behandlas i AU 1977/78: 35. 2 1977178.18 saml. AU 1977/78: 23 /75 pågår försök medkönskvotering i den regionalpolitiska stödverksamheten. Likaså pågår / 77 försök med stöd till marknadsföringsåtgärder. Båda försökenär tidsbegränsade. I budgetpropositionen föresläs att de får pågå även nästabudgetär. Utskottet har inte någon erinran häremot. Såsomskett även i tidigare budgetpropositioner anmäls i denföreliggande propositionen (s. 99) att regeringen har beviljat bl. a.regionalpolitiskt stöd på sätt som inte helt har stämt överens med de avstatsmakterna antagna grunderna för stödet. I det aktuella fallet harlokaliseringslån lämnats till en intresseförening av anställda vid ettned-läggningshotat företag för att föreningen skall kunna överta aktierna i företaget.Övriga i propositionen anmälda fall gäller stöd enligt kungörelsen om statligtkreditstöd till hemslöjd, hantverk och småindustri. Frågor om stöd enligt denkungörelsen faller inom näringsutskotteis beredningsområde. De avsteg somgjorts frän antagna normer har enligt propositionen betingats avsysselsättningsskäl. berörda fall har granskats av konstitutionsutskottetsom inte har funnit anledning att göra något särskilt uttalande beträffande dem(KU 1977/78: 35 s. 32). Utskottetövergår härefter till frågor om anslag för nästa budgetår till bidrags- ochlåneverksamheten. Propositionensberäkning av anslagsbehovet för Regionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhetframgår av nedanstående sammanställning. -f 10 000 000 -f 10 000 000 -j- 5 000 000 4- 5 000 000 Infriande av statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital m. m. -f 50 000 -H15 050 000 -fl4 850 000 Utskottet godtar vad som anförts i propositionenbeträffande anslaget och dess användning. TillRegionalpolitiskt stöd: Ldkaliseringslån föreslås i budgetpropositionen ettoförändrat anslag av 600 milj. kr; Utskottet biträder förslaget och har hellerinte någon erinran mot att en oförändrad ram om 30 milj. kr. fastställs förstatlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital m. m. AU1977/78: 23 Särskilda stödåtgärder i glesbygder Frän glesbygdsanslaget finansieras stöd till hemarbete m. fl. aktiviteteri glesbygder enligt nedanstående sammanställning. Ansvaret för dessaaktiviteter är fördelat på statens industriverk, ,vissa företagareföreningar och kommuner. m, 4 900 000 3 500 000 Stöd tillregionala utvecklingsfonder 1 973 000' 1000 000' Kommunalasysselsättningsinsatser 9 569 000 12000 000 Särskildasysselsättningsinsatser 17 000 000 28 363 000 33 500 000 -1-2 500000 -f2 500 000' -f 1 500000 -f 1000 000 -15 000 000 -12 500 000 ' Stöd till företagareföreningar. Under innevarande budgetär bekostasockså från detta anslag bidrag till kommunala industrilokaler (posten Särskildasysselsättningsinsatser). För det ändamålet föreslås att ett särskilt anslag.Bidrag till kommunala industrilokaler, uppförs på statsbudgeten för nästabudgetår. I motionen 608 av m. fl, (s) föreslås attbidrag till en ny typ av verksamhet skall kunna utgå från anslaget. Medhänvisning till ett förslag av den inom regeringens kansli verksamma glesbygdsdelegationenbegär motionärerna att man skall starta försök med stöd till upprustning elleruppförande av uthyrningsstugor. Stödverksamheten bör enligt motionen avse detinre stödområdet och pågå , varefter verksamheten förutsätts bliutvärderad. Stödet föresläs bli konstruerat som avskrivningslän med högst . En enskild sökande skall kunna få stöd till högst femstugor. För att finansiera den nya stödformen föreslås att förevarande anslagför nästa budgetår räknas upp med 7,5 milj. kr, och att det nya anslagetBidrag till kommunala industrilokaler minskas med motsvarande belopp. Också i motionen 616 av m. fl. (s) begärsförsök med statligt stöd till uthyrningsstugor. Försöken bör enligt denna motionbedrivas i , och . Den i motionen 608 åberopade framställningen fränglesbygdsdelegationen ingår i det material som ligger till grund förpropositionen 1977/78: 113 om särskilt stöd till lantbruksföretag m.m. i vissaglesbygder. Propositionen, som lades fram efter det motionerna väcktes,behandlas av jordbruksutskottet (JoU 1977/78: 22). Enligt propositionen skallstöd kunna utgå till bl. a. uthyrningsstugor, I den allmänna motiveringenframhålls i propositionen liksom i motionen 608 att AU 1977/78: 23 20 syftetär att ge möjligheter till kompletterande sysselsättning och utkomst tillbefolkningen i utpräglade glesbygdsområden liksom att där skapa nyaarbetstillfällen för kvinnor. Detförutsätts vidare i proposirionen att omfattningen och reglerna för detföreslagna stödet kan komma att omprövas i samband med förslagen i 1979 årsregionalpolitiska proposition. Medde förslag till stöd till bl. a. uthyrnmgsstugor som har lagts fram ipropositionen 113 och som f. ö. har tillstyrkts av jordbruksutskottet fårsyftet med motionerna 608 och 616 anses vara i huvudsak tillgodosett. Deaktuella motionsyrkandena bör därför inte föranleda någon åtgärd. På grund avdetta ställningstagande avstyrker utskottet yrkandet i motionen 608 om atthöja anslaget med 7,5 milj. kr. i förhållande till regeringens förslag.Utskottet godtar den medelsberäkning som har gjorts i budgetpropositionen, ochanslaget bör alltså föras upp med det belopp som regeringen har begärt. Fr. o. m. innevarande budgetår kan kommuner i detinre stödområdet och på få bidrag för att bygga industrilokaler föruthyrning. Som framgår av vad som anförts i föregående "punkt finansierasbidragskostnaderna innevarande budgetår från anslaget Särskilda stödåtgärder iglesbygder, som har en särskild post om 17 milj, kr. a. det ändamålet.Medlen föreslås i budgetpropositionen fr. o. m. nästa budgetår bli anvisadeunder ett särskilt reservationsanslag med ovanstående rubrik. I enlighet medvad som aviserades i propositionen 1977/78: 40 om de mindre och medelstoraföretagen (s. 191) begärs nu att anslaget förs upp med 30 milj. kr. (s) yrkar i motionen 608 att det av regeringen begärda anslagetskall minskas med 7,5 milj. kr. Yrkandet hänger samman med de motionsyrkandensom redovisas under föregående punkt. Som en följd av de ställningstaganden somdär gjordes avstyrker utskottet även det aktuella motionsyrkandet. Anslagetbör föras upp med det av regeringen begärda beloppet. Socialdemokraternaerinrar i partimotionen 893 om att industrihus kan byggas med statligt stöd avdels kommuner som beredskapsarbete, dels Stiftelsen Industricentra. Medförevarande bidrag har införts en tredje stödform. Socialdemokraternaframhåller det angelägna i att statsmakterna ser till alt "mångfaldenstödinstrument inte medverkar till att dra bort industrier från vissa redanindustrifatliga kommuner genom att stödet blir ett konkurrensmedel mellankorhmunerna". Motionärerna vill därför att bidragsvillkoren skall görasmera likformiga genom att för stöd till kommunala industrihus skall i principgälk samma regler som för statliga industricentra. AU 1977/78: 23 21 ocksåatt skall ta över handläggningen av bidragsärendenafrån regeringen. Motsvarandeyrkanden framställdes av socialdemokraterna i samband med beslutet omatt införa stödformen (AU 1976/77:23 s. 16). Yrkandena avstyrktes av utskottet.Riksdagen följde utskottet. De villkor för stödet som regeringen utformat utgören anpassning till såväl reglerna för lokaliseringsbidrag som till vad somgäller för de statliga industricentra. Med hänsyn till det anförda avstyrkerutskottet det aktuella motionsyrkandet. Stödetär, som nämnts, främst avsett att utgå till uppförande av lokaler i mindreorter inom det inre stödområdet. I motionen 1667 av () ochGösta () begärs att stöd till kommunala industrihus även skallkunna utgå på samt i , och kommuner. Ienlighet med vad som anförts i den ovannämnda, av godkändapropositionen /78: 40 kan stöd undantagsvis lämnas till även andra kommunerinom det allmänna stödområdet än dem som ligger inom det inre stödområdet.Kommunerna på , som tillhör det allmänna stödområdet, kan härigenom kommai fråga för stöd om särskilda skäl härför föreligger. I övrigt anser utskottet att man inte nu pä det sätt motionärernasförslag innebär bör bryta upp den områdesprioritering somstödomrädesindelningen utgör. Som framhållits tidigare i betänkandet är detavsett att principfrågor av det slaget skall prövas i samband medställningstagandena till regionalpolitiken . Med hänsyn till detanförda avstyrker utskottet motionen. Motionerom vissa orter och områden I detta avsnitt behandlas motioner som rörsysselsättningsfrågor i olika delar av landet. I motionerna krävs åtgärder avskilda slag från statens sida. Vissa förslag som redovisas är av långsiktigkaraktär. Som exempel härpå kan nämnas förslag till utvecklingsplaner i länen.Andra förslag avser kortsiktiga åtgärder för att upprätthålla sysselsättningen. Motionernabehandlar olika landsdelar men täcker inte hela landet. Exempelvis berörs inteBoråsområdet i detta sammanhang. De allvarliga problemen till följd avstrukturförändringarna inom tekoindustrin i denna region har dock behandlats avutskottet tidigare under innevarande (se bl. AU 2 y och 4 y). Vissastatistiska uppgifter om befolkning och sysselsättning för samtliga länredovisas i bilaga till betänkandet. Somovan antytts innehåller en del av motionerna omfattande och detaljrika förslag.Utskottet har av naturliga skäl inte gjort en realpröv-ning av sådana projekt.I åtskilliga fall hänger det samman med att en sådan prövning bättre kan görashos andra organ. AU 1977/78: 23 22 dessutomatt nästa kommer att få ta ställning till övergripande förslag frånregeringen på de regionalpolitiska och näringspolitiska områdena. Utskottetsställningstaganden till motionerna skall bedömas mot den bakgmnden. Deregionalpolitiska problemen har alltid varit störst i Norrlandslänen, ochinsatser har därför i betydande omfattning varit inriktade på dessalän. Även om bilden blivit mera sammansatt då betydandestrukturproblem uppkommit i andra landsdelar är det alltjämt sä, att deregional)5olitiska problemen är störst i landets norra delar. Befolknings-och sysselsättningsutvecklingen i de fyra nordligaste länen visar under1970-talet en del positiva drag. Befolkningen i dessa län har ökatmed sammanlagt mer än 15 000 personer, varav ca 7 500 i , ca 5400 i , ca 1 700 i samt ca 1 100 iVäslernorrlands län. Utvecklingen har emellertid stagnerat, och för återstodenav befaras återigen befolkningsminskning. Särskilt utsatt ärNorrbottens län.