bet · G101AU40 · 1977-12-31 00:00:00 — F. n. omfattar lagen ,, , , , , ,, och samt . Vpk begär i motionen 1927att obligatorisk platsanmälan skall omfatta hela landet, medan . (s) i motionen 1894 vill att systemet nu skall utvidgas till Norrbottenslän med hänsyn till de särskilda sysselsättningssvårigheter som föreligger där. Riksdagentog för en månad sedan i anslutning till betänkandet ÄU 1977/78: 21 ställningtill utbyggnaden av systemet med obligatorisk platsanmälan. anslötsig därvid till regeringens uppfattning när det gäller utbyggnadstakten. a. att motionsyrkanden om att obligatorisk platsanmälan skulleinföras i fler län avvisades, bl. a. med hänvisning till det utvärderingsarbetesom pågår. Enligt utskottets uppfattning finns det inte skäl att frång-å dennaståndpunkt. Motionsyrkandena avstyrks därför. När det gäller förslaget omNorrbotten noterar utskottet att detta län inte prioriterats i denutbyggnadsplan som AMS har lagt fram. Beredskapsarbeten är ett betydelsefullt inslag iåtgärderna för att skapa sysselsättning åt ungdom. I februari.i år var totalt47 000 personer sysselsatta i beredskapsarbeten. Av dem var 29 000 eller 61 %ungdomar. Beredskapsarbeten anordnas hos statliga myndigheter, av landsting 2t 1977/78. AU1977/78:40 12 och kommuner samt hos enskilda företag och organisationer.Praktiskt taget hälften av de arbeten för ungdomar som pågick i februaribedrevs av kommunerna. Enligt arbetsmarknadskungörelsen utgår statsbidrag tillberedskapsarbeten i princip med viss procentsats (normalt ) avtotalkostna-dema för arbetet. Statsbidragssystemet för landstings- ochprimärkommunala samt enskilda beredskapsarbeten läggs om från (prop. 1977/78: 100, bil. 15, AU 1977/78: 21). I fortsättningen kommer bidragatt generellt utgå med högst av den totala lönekostnaden för arbetena. Föranläggningsarbeten ges tilläggsbidrag. I propositionen anmäls att det är avsettatt bidraget till lönekostnaderna tills vidare skall utgå med den högstaprocentsatsen, dvs. , för arbeten som anordnas särskilt för ungdomar avkommuner, landsting samt enskilda företag och organisationer. Planeringen av beredskapsarbetena har diskuterats avsysselsättningsutredningen, som har. föreslagit att alla arbetsgivare skallupprätta beredskapsarbetsplaner och att arbetsgivarna skall åläggas att ställaberedskapsarbetsplatser till förfogande. Föredragande statsrådet finner försin del det naturligt att länsarbetsnämnderna i sin årliga planering av beredskapsarbetenalägger särskild vikt vid arbeten lämpliga för ungdom. Kontakt bör tas inte baramed statliga och kommunala myndigheter utan också med enskilda företag ochorganisationer för att klargöra att lämpliga arbetstillfällen finnstillgängliga. Statsrådet förutsätter att arbetsgivarna är beredda att medverkai ett samrådsförfarande av detta slag och avvisar därför utredningens tanke attgenom lagstiftning tvinga fram en medverkan från arbetsgivarnas sida. Han menaratt det på varje arbetsplats av någorlunda storlek måste finnasarbetsuppgifter lämpade som beredskapsarbeten för ungdom. Socialdemokraterna anser i partimotionen 1926 att detbehövs ett nytt och effektivt planeringssystem. bör få iuppdrag att göra försök med nya former av planering av beredskapsarbeten. Häriavses ingå att både privata och offentliga arbetsgivare inom försöksområdenaskall kunna åläggas av länsarbetsnämnd att upprätta och företeberedskapsplaner. Försöksverksamheten bör påbörjas möjligt, ochregeringen bör förelägga de förslag till rättslig reglering sombehövs för verksamheten. Enligt utskottets mening bör man avvakta effekterna avsåväl det i propositionen förordade samrådsförfarandet som det nya bidragssystemetför kommunala och enskilda beredskapsarbeten innan åtgärder avlagstiftningskaraktär övervägs. Motionsyrkandena avstyrks därför. Som redovisasi det följande finns på det statliga området ett system för planering avberedskapsarbeten för ungdom. Kommimerna har, som tidigare konstaterats,mycket aktivt deltagit i arbetet att skapa sysselsättningstillfällen förimgdomar. Det är önskvärt att även landstingen blir mer aktiva på detta område.Samtidigt bör inte förbises att bl. AU1977/78: 40 13 deåldersgränser för att delta i vårdarbete i viss orrifattning begränsarlandstingens möjligheter att ge sysselsättning åt ungdomar. Vad enskildaarbetsgivare beträffar erinras om att det nya statsbidragssystemet medför klaraförbättringar särskilt för dem. Praktikhos statsmyndigheterna ordnas på två vägar. För det första bedrivs en s. k.permanent praktikverksamhet. Den är reglerad genom cirkuläret (1975: 326) ompraktiktjänstgöring hos statsmyndigliet och finansieras av myndigheternaslönemedel. () har ett övergripande ansvar förverksamheten. För innevarande budgetår är det planerat att på detta sätt taemot 4 700 praktikanter och för nästa budgetår 5 100. Därutöver ordnas avsysselsättningspolitiska skäl praktik hos statsmyndigheterna för arbetslösaungdomar. Dessa praktikarbeten har formen av beredskapsarbeten. Det haruppdragits åt SPN att upprätta beredskapsplaner för verksamheten. Underlagethärför utarbetas av statsmyndigheterna efter samråd med de lokala personalorganisationerna.Under första kvartalet i år hade i medeltal 4 300 ungdomar praktikarbete avdetta slag. Enligt beredskapsplanen för nästa budgetår är myndigheterna bereddata emot ca 5 200 praktikanter. Enligtsocialdemokraternas mening finns det ett betydande utrymme för att i statligregi öka sysselsättningen för arbetslösa ungdomar. I motionen föreslås attmyndigheterna åläggs att komplettera sina anslagsframställningar för budgetåret1979/80 med inventering av möjligheterna att skaffa fram fler statligaberedskapsarbeten för ungdom. bör myndigheterna begära medel för denytterligare personal som behövs för att handleda de ungdomar som beredssysselsättning. Förslag om medel för de statliga beredskapsarbetena för ungdombör föreläggas . Statligapraktikplatser som kan anordnas av sysselsättningsskäl inventeras f. n. i denformen att SPN centralt upprättar beredskapsplaner. Ett intensivtinventeririgsarbete pågår f. n. i samarbete med AMS. Arbetssättet medberedskapsarbetsplaner överensstämmer aned den ordning som förordades avregeringen i prop. 1976/77: 100 (bil. 5) och då godtogs av (AU1976/77: 18). Det är tveksamt om man får fram fler sysselsättningstillfällenmed den av motionärerna föreslagna redovisningen till regeringen ianslagsframställningarna. Det bör observeras att besluten att anordnaberedskapsarbeten har fattats på myndighetsnivå. Det är endast vissatyper av investeringsarbeten som avgörs av regeringen. Denna decentraliseradebeslutsordning har i det stora hela visat sig fungera väl, och det finnsknappast skäl att ändra den. Däremot kan utskottet instämma med motionärerna iatt det bör vara möjligt att sysselsätta fler ungdomar i statligaberedskapsarbeten. Enligt propositionen 164 visar SPN:s inventeringar att ca 8000 års-arbetsplatser skulle kunna tas fram under innevarande budgetår. Somframgår av vad ovan sagts har bara drygt hälften av dessa sysselsätt- AU 1977/78:40 14 Detta är högst otillfredsställande. Enligt utskottetsmening måste myndigheterna i samverkan med de lokala fackligaorganisationerna på ett betydligt aktivare sätt bistå SPN ocharbetsmarknadsmyndigheterna i ansträngningarna att ge arbetslösa ungdomar enmeningsfull sysselsättning. På denna punkt bör regeringen överväga att meraktivt ge stöd åt AMS och SPN:s strävanden. Utskottet återkonuner strax tillfrågorna om resultatredovisning. Enligtmotionärerna bör regeringen lägga fram förslag om medelsanvisningför de aktuella statliga beredskapsarbetena. Anslag till beredskapsarbetenunder nästa budgetår har redan anvisats av (ÄU 1977/78: 21). Medelför beredskapsarbeten hos statliga myndigheter står alltså till myndigheternasförfogande redan från budgetårets ingång. Kostnaderna för dessa arbeten utgörendast en mindre del av totalkostnaden för beredskapsarbetena. Behovet avmedelsförstärkning bör enligt tidigare praxis tas upp under det löpandebudgetåret som tilläggsanslag. Kostnaderför handledning av praktikanter betalas inte via medlen för beredskapsarbeten.Som framhålls i propositionen är det emellertid viktigt att praktikanterna fårordentlig introduktion och handledning. I den mån den uppgiften kräverpersonaltillskott måste myndigheterna tillföras ytterligare medel. Regeringenhar i årets budgetproposition (bil. 5) utfäst sig att medge överskridandenav myndighets löneanslag för utökad praktikverksamhet. Enligt utskottets meningbör detta gälla även för de i sammanhanget begränsade belopp som kan behövaställas till förfogande för den speciella praktikverksamheten i form av beredskapsarbeten. Redovisningarför den statliga praktikantverksamheten har lämnats av regeringen i de tvåsenaste budgetpropositionerna. Utskottet förutsätter att så sker även ifortsättningen. Som bör i det sammanhanget även informerasom utfallet av den sysselsättningspolitiskt motiverade praktikverksamheten ochom den fortsatta planeringen av verksamheten. anfört om statligt praktikarbete bör ges regeringen till känna. Deaktuella motionsyrkandena synes inte behöva föranleda någon åtgärd. Isin partimotion 1927 begär vpk att skall uttala sig för att lokalaåtgärdsprogram mot ungdomsarbetslöshet utarbetas i kommuner och landsting. Föratt programmen skall kunna genomföras bör statsbidraget till lönekostnadernahöjas till . Samma bidrag bör enligt motionärerna även gälla vid statligaberedskapsarbeten. Förstatliga beredskapsarbeten har alltid gällt att kostnaderna för själva arbetenahelt ersätts av beredskapsarbetsmedel. Motionsyrkandet i den delen är såledesredan tillgodosett. Med hänvisning till fattade beslutom nytt bidragssystem för kommimala och enskilda beredskapsarbeten avstyrkerutskottet yrkandet om bidrag med AU 1977/78:40 15 till landsting och kommuner. Om procenttalet sätts så högt innebär det f. ö.att kommunerna i praktiken kan få mer än sina kostnader ersatta, eftersom dearbetande betalar kommunalskatt på utgående löner. Utskottet avstyrker ävenyrkandet om lokala ätgärdsprogram, och hänvisar därvid bl. a. till SSÄ-rådensverksamhet, varom mera i det följande. sida föreligger önskemål om bättre kvalitet påberedskapsarbetena genom variation i arbetsuppgifterna och inslag av utbildningoch yrkesvägledning. Föredragande statsrådet har samma uppfattning när detgäller arbeten som anordnas särskilt för unga arbetslösa men pekar på att detkan möta svårigheter att tillgodose utredningens önskemål vidberedskapsarbeten som innebär att uppgifter som skulle ha utförts senaretidigareläggs. Socialdemokraterna hävdar i motionen 1926 att allaberedskapsarbeten skall innefatta planerade inslag av handled/ting,yrkesvägledning och förmedlingskontakter. Viss yrkesteoretisk utbildning bör imånga fall ingå i arbetet. Vidare måste alla ungdomar få tillfälle tillfacklig information. Socialdemokraterna vill ha ett riksdagsuttalande av dennainnebörd. Utskottetdelar den uppfattning i frågan som har kommit till uttryck i propositionen. Detkan tilläggas att redan tidigare instrueratlänsarbetsnämnderna att se till förutom att så långt möjligt varieradearbetsuppgifter erbjuds att ungdomar i beredskapsarbete får möjligheter tillkontakter med arbetsförmedlare och yrkesvägledare. Vid behov bör ocksåanlagsundersökningar och annan psy-kologhjälp anlitas. Teoriundervisning, inkl.yrkesteoretisk undervisning, skall enligt styrelsen anordnas i de fall det ärlämpligt. Styrelsen anser det också lämpligt att deltagarna erhållersamhällsorientering med tonvikt på arbetsmarknads- och yrkesorientering. Medhänsyn till det ovan anförda är det inte påkallat för att tainitiativ av det slag som begärs i motionen, som alltså avstyrks i aktuell del. Utskottettar härefter upp ett par särskilda frågor om beredskapsarbeten för ungdom.Frågorna har aktualiserats i två motioner från allmänna motionstiden. () och () kritiserar i motionen 839tillämpningen av bestämmelserna av bidraget till enskilda beredskapsarbeten.Många ungdomar skulle enligt motionärerna kunna få meningsfulla arbetsuppgifterinom jordbruk och fiske, men de utestängs härifrån därför attarbetsmarknadsmyndigheterna, sägs det vidare, kräver att arbetsgivarna, som i mångafall är familjeföretagare, skall vara anslutna till . Motionärerna anser att bidragsvillkoren borde kunnauppfyllas genom att arbetsgivaren antingen tecknar ett s. k. hängavtal elleravger en förbindelse att betala avtalsenlijga förmåner. AU 1977/78: 40 16 talaatt det förhållandet att arbetsgivare inte är organiserad inte skall varahinder fÖr att anordna beredskapsarbete inom jordbruk och fiske. Närmotionen väcktes gällde som ett av bidragsvillkoren den av arbetsmarknadsstyrelsenmeddelade tillämpningsföreskriften att avtal om lönesättningen skulle finnaseller, i annat fall, att anställningsförmånerna godkänts av fackförening.Föreskriften har senare ändrats och innebär nu att tilliimpligt avtal skallfinnas eller, om så inte är fallet, att arbetsgivaren visar att avtalsenligaförmåner kommer att utgå till den som sysselsätts i beredskapsarbetet.Motionens syfte är därmed tillgodosett, och den behöver sålunda inte föranledanågon åtgärd. Dentid ungdomar får sysselsättas i beredskapsarbete är normalt högst sex månader.Sune m. fl. (s) påpekar i motionen 1339 att regeln är till nackdelför ungdomar som behöver komplettera sin utbildning med yrkesarbete . Motionärerna begär mot den bakgrunden en översyn av reglerna förberedskapsarbete för ungdom. Somredan antytts är regeln om längsta tid för beredskapsarbete för ungdom inteabsolut: tiden får dock i regel inte överstiga . Avsteg frånhuvudregeln tillåts om det föreligger särskilda skäl. Sådana skäl måste enligtutskottets uppfattning anses föreligga om förlängning av tiden med endast någoneller några månader medför att i läro- eller utbildningsplan föreskrivenpraktik därigenom blir fullgjord. Med vad utskottet nu uttalat får motionenanses tillgodosedd, och densamma behöver därmed inte föranleda något initiativfrån sida. Inom sysselsättningsutredningen finns en särskildpraktikgrupp. Den har utarbetat ett förslag till praktikantanställningsbegrepp,som utredningen har ställt sig bakom. Förslaget innebär att praktikanställningskall vara förenad med utbildning och dessutom uppfylla vissa krav: anställningenskall vara föreskriven i läro- eller utbildningsplan eller vara godkänd avparterna på arbetsmarknaden, den skall vara handledd, gälla ochvara förlagd utanför skolan. Utredningen vill ätt denna definition skall förasin i lagen om anställningsskydd (LAS). Enligt5 § LAS skall anställning i princip anses pågå tills vidare. Avtal omanställning för begränsad tid får endast träffas om det är motiverat avarbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet. Oavsett arbetsuppgifternas art fårdock avtal träffas om anställning för begränsad tid om anställningen avserpraktik {eller vikariat). anser att utredningens definition i stort sett är väl avvägd men ärinte beredd att nu förorda att LAS kompletteras på föreslaget sätt. Hanhänvisar till förhandlingar mellan parterna på arbetsmarknaden om villkoren förpraktikarbete m. m. och det arbete AU1977/78:40 17 sombedrivs inom kommittén för översyn av lagstiftningen om anställningsskydd. Enligtsocialdemokraternas uppfattning behövs ingen ytterligare utredning. Inteheller behöver förhandlingsarbetet avvaktas. De begär i motionen 1926 attregeringen skall presentera förslag till komplettering av LAS med en definitionav begreppet praktikanställning i enlighet med vad sysselsättningsutredningenhar förordat. Begreppetpraktik är, som framgår av det anförda, inte definierat i LÄS eller dessförarbeten. Praktikbegreppet har, som påpekas i propositionen, på senare årfått skiftande tolkningar. Det kan därför hävdas att det vore en fördel attgenom en klar definition begränsa möjligheterna till anställning för kortaretid genom att kalla den praktikarbete. Ä andra sidan föreligger det, som AMShar understrukit i sitt remissyttrande, utöver praktik isysselsättningsutredningens mening behov av praktik eller korttidsarbete blandandra kategorier studerande samt bland såväl unga som äldre nytillträdande påarbetsmarknaden. Man måste, som AMS framhåller, kunna tillgodose alla dessapraktikbehov, som för individerna känns angelägna. Mot bakgrund av det anfördaansluter sig utskottet till föredragande statsrådets uppfattning att LÄS intenu bör kompletteras med den av sysselsättningsutredningen föreslagnadefinitionen av praktikbegreppet. Frågan bör övervägas ytterligare inom ramenför översynen av LAS. Som följd härav avstyrker utskottet detsocialdemokratiska motionsyrkandet. Ipropositionen biträds sysselsättningsutredningens förslag att behovet avpraktikplatser bör kartläggas genom de lokala planeringsråden (SSA-råden),eftersom skola, arbetsförmedling och arbetsmarknadens parter är representeradei råden och dessa parter har gemensamt ansvar för att utbildningen anpassastill arbetslivets krav. Ansvaret för att anskaffa praktikplatserna bör liggahos arbetsförmedlingen med möjlighet att lokalt komma överens om att skolanskall svara för den verksamheten. Omtillräckligt antal praktikplatser för elever som har praktikinslag iutbildningen inte kan tas fram, bör enligt sysselsättningsutredningen länsarbetsnämnderna tvångsvis kunna skaffa fram dem med stöd av lagen om vissaanställningsfrämjande åtgärder. Föredragande statsrådet kan inte biträda detförslaget. Han erinrar om att planeringsråden varit verksamma underknappt och har börjat finna formerna för sitt arbete. Innaneffektiviteten i samverkan mellan arbetsförmedling och planeringsråd hunnitprövas bör inte införas en lagstiftning med tvångsinslag av föreslagen typ.Det är också föredragande statsrådets övertygelse att planeringsråd ochdistriktsarbetsnämnder kommer att arbeta intensivt för att tillgodose behovetav praktikplatser. Socialdemokraternaansluter sig i motionen 1926 till sysselsättningsutredningens förslag. Deåberopar att samhället måste fullt ut ta an- AU 1977/78: 40 18 svaretför att ungdomar garanteras praktik när' denna är en föreskriven del avutbildningen. Samhället måste då ha möjlighet att fullgöra detta ansvar.Främjandelagen bör alltså kompletteras med möjlighet att ta fram platser förobligatorisk praktik. Utskottetansluter sig för sin del till föredragande statsrådets uppfattning. Ur mångasynpunkter är det till fördel om man kan lösa frågorna genom samverkan ochfrivillighet. Detta sätt att angripa problemen synes också överensstämma medden mening man har inom arbetsmarknadsverket, som skulle få de föreslagnabefogenheterna. AMS har nämligen i sitt remissyttrande liksom föredragandestatsrådet i propositionen pekat på det ansvar partema i planeringsråd ochdistriktsarbetsnämnder har för att ta fram praktikplatser och för att aktivtstödja arbetsförmedlingen i praktikanskaffningen. Endast om dessa vägar intevisar sig framkomliga bör enligt AMS lagstifming i någon form prövas. På gmndav det anförda avstyrker utskottet det aktuella yrkandet i motionen 1926. socialdemokratiska partimotionen noteras att det av den allmänna debattenframgår att det råder många missförstånd om trygghetslagstiftningens verkligainnebörd och om arbetsgivares möjligheter att anställa ungdomar. De yrkar attett belopp om 1 milj. kr. skall ställas till arbetsmarknadsverkets förfogandeför en informationskampanj om vad trygghetslagstiftningen egentligen innebäroch om möjligheterna att anställa imgdomar, bl. a. genom systemet med enskildaberedskapsarbeten. Liknande yrkaride framställs också i motionen 1925 av ClaesElmstedt ni. (c), där det begärs uppsökande verksamhet i företagen,särskilt småförelagen, för att skaffa fram beredskapsarbets- och praktikplatsersamt för att Informera om möjligheterna till bidrag till enskildaberedskapsarbeten och om bl. a. trygghetslagstiftningen. Informationsuppgifterav de slag som krävs, i de båda motionerna ingår som led iarbetsmarknadsverkets reguljära verksamhet. Det är naturligt att i arbetet påatt ackvirera platser möjligheterna till enskilda beredskapsarbeten och detförbättrade bidraget till sådana arbeten förs på tal. Utskottet erinrar vidareom de breddade kontaktytor mellan arbetsförmedling och arbetsgivare som haråstadkommits genom att distriktsarbetsnämnder och planeringsråd har inrättatsoch om de uppgifter beträffande praktikplatser som har lagts på dessa organ.Det finns skäl som talar för att det härutöver kan vara motiverat med speciellainformationsinsatser. Enligt vad utskottet har inhämtat övervägs sådana f. n. iden tidigare nämnda . Det synes också lämpligt atteventuella informationsinsatser samordnas med arbetet ianställningsskyddskommittén, som är i färd med att göra en bedömning av deregler i LAS som motionärerna tagit upp. Med hänsyn lill det anförda börmotionsyrkandena inte föranleda någon åtgärd. AU 1977/78: 40 19 För att underlätta anstälhiing av handikappade kanstatsbidrag ges till den handikappade för speciella arbetstekniska hjälpmedelsamt till arbetsgivare för särskilda anordningar på arbetsplatsen eller förarbetsbiträde åt den handikappade. Syftet med bidragen är att undanröja hinderför handikappade att få stadigvarande arbete. I den socialdemokratiskapartimotionen 1926 föreslås att samma bidragsmöjligheter skall finnas i de fallarbetsgivare ställer platser till förfogande för handikappade ungdomar vidfullgörande av praktisk yrkesorientering, praktiktjänstgöring ellerferiearbete, dvs. vid tillfälliga anställningar. Utskottetär medvetet om handikappade ungdomars svåra situation på arbetsmarknaden ochhar därför i ett tidigare sammanhang tagit initiativ till det förstärkta stödtill halvskyddad sysselsättning som omfattar ungdomar med särskilt svårahandikapp. Utskottet ställer sig i princip bakom det socialdemokratiskaförslaget som är ägnat att underlätta de handikappades möjligheter iarbetslivet. Som föreslås i motionen bör regeringen bemyndigas att görabehövliga anpassningar av bidragsbestämmelserna. Regeringen bör underrättas omvad utskottet anfört. Utskottettar härpå upp tre under allmänna motionstiden väckta motioner. Imotionen 1669 av () och () yrkas attriksdagen som statens målsättning för sin personalpolitik skall uttala att"statliga företag genom regeringens budgetpolitik ges ekonomiskamöjligheter att genomföra sina relativa åtaganden att ställa praktikant- ochutbildningsplatser till förfogande för att motverka den ökandeungdomsarbetslösheten". Somexempel på statliga företag anges i motionen vissa affärsdrivande verk.Motionärerna har inte närmare motiverat yrkandet. De har dock en allmäntkritisk inställning till att en budgetmässig restriktivitel iakttagits i desenaste årens budgetpropositioner och till de konsekvenser detta medför ipersonalpolitiskt hänseende. Uppläggningenav budgetpolitiken får självfallet personalpolitiska konsekvenser. Dessakonsekvenser är en av många komponenter som måste beaktas vid statsmakternasutformning av denna politik. Som redovisats i det föregående har emellertidvidtagits åtgärder för att hos statliga myndigheter och organ anordnapraktiktjänstgöring både som led i viss utbildning och ett medel för att motverkaarbetslöshet bland ungdom. Mot den angivna bakgrunden finns det inte skäl attfrån sida göra det uttalande som begärs i motionen, som alltså avstyrks. Imotionen 1661 av () begärs en översyn av de ekonomiska villkorenför ungdom i utbildning och praktik. Motionären pekar på skillnaderna istudiesocialt stöd i form av studiehjälp enligt sludie-stödsförordningen ochutbildningsbidrag enligt arbetsmarknadskungörelsen samt på skiftandeersättningar vid praktikarbete. 3t 1977/78. AU1977/78: 40 20 diesocialt stöd för elever i gymnasieskolan berörs också imotionen 1925 av m. fl. (c), dock utan att följas av någotyrkande. När det gäller den av aktualiserade frågan omformerna för det studiesociala stödet i gymnasieskolan vill utskottet liksomClaes Elmstedt m. fl. gör ,i sin motion hänvisa lill den pågående studiestödsutredningen.Utskottet utgår från att frågan kommer att behandlas där. är i den delen således redan tillgodosett.