bet · G101LU20 · 1977-12-31 00:00:00 — Diskussionen om de anställdas medinflytande harefter medbestämmandelagens tillkomst i hög grad kommit att inrikta sig påfrågan om s. k. löntagarfonder. Utredningen(Fi 1975:03) om löntagarna och kapitaltillväxten tillkallades i januari 1975för att utreda frågor om löntagarfonder. I direktiven anförs bl. a. att omlöntagarna får andel i företagens kapitalbildning kan detta underiättagenomförandet av den solidariska lönepolitiken som risken för vidgadeförmögenhetsklyftor kan motverkas. En väg att uppnå denna effekt uppges varaatt skapa s. k. löntagarfonder. Utredningen skall kartlägga de olika system förlöntagarfonder som diskuterats samt konstmera en eller ett par modeller förfonder, som genom sin konstruktion skall vara ägnade att dels förebygga riskenför vidgade förmögenhetsklyftor, dels stärka den LU 1977/78:20 10 solidariskalönepolitiken och främja utvecklingen mot ökad företagsdemokrati.Utredningsarbetet väntas inte vara avslutat under innevarande år. Tilldetta bör läggas att det inom de politiska partierna och inomlöntagarorganisationerna nu pågår ett omfattande utredningsarbete avseendeutformningen av ett ev. framtida system med löntagarfonder. Regeringenhar tillsatt en utredning. Nya arbetsrättskommittén (A 1976:02), föratt utreda vissa frågor på det arbetsrättsliga området. Enligt direktiven skallkommittén följa medbestämmandelagstiftningens introduktion och tillämpning ochbl. a. utreda vissa frågor om den s. k. negativa föreningsrätten. Kommittén hari avgett delbetänkandet (Ds A 1977:4) Fackliga förtroendemän,möten på betald arbetstid och arbetslivsforskning. Kommitténs arbete beräknaspågå . Särskildbolagsform för små bolag m. m. hemställde om skyndsam utredningangående införande av en särskild bolagsform för mindre företag (LU 1974:19,rskr 1974:238). a. mot bakgrund härav tillkallade regeringen en utredningmed uppdrag att utreda frågorom handelsbolag m. m. 1 direktiven tillutredningen, bolagskommitté (Ju 1974:21), anförs bl. a. attutredningen mot bakgrund av de ändringar beträffande handelsbolagslagstiftningensom kan bli aktuella bör pröva om det är av behovet påkallat med en särskild nyföretagsform för de mindre företagen. Ett sådant behov skulle enligt direktivennärmast avse en kombination av det minoritetsskydd som gäller enligthandelsbolagslagen med frihet från personligt ansvar. 1 direktiven framhållsvidare att det inte ingår i utredningsuppdraget att lägga fram förslag om enföretagsdemokratisk reform speciellt för handelsbolagens del. Däremot börförslagen utformas så att de underiättar införandet av styrelserepresentationoch annan löntagarmakt i främst de större handelsbolagen. Kommitténhar erhållit tilläggsdirektiv (1978:12) att utreda vissa frågor om detaktiebolagsrättsliga koncernbegreppet m. m. Det är enligt vad utskottetinhämtat osäkert om kommittén hinner slutföra sitt arbete under innevarande år. Företagsskatteberedningenhar avgivit sitt slutbetänkande (SOU 1977:86) . Betänkandet remissbehandlas f n. Utredningen (Ju 1973:17) om utländska övertagandenav svenska företag har, såsom framgått ovan, enligt sina direktiv att företa enöversyn av lagen (1916:156) om vissa inskränkningar i rätten att förvärva fastegendom m. m. Utredningens uppgift är i första hand att få fram instrument somsätter samhället i stånd att utöva kontroll över dels utländska uppköp avsvenska företag, dels utlandsägda företags verksamhet i vårt land. LU 1977/78:20 11 a. överväga en utvidgning av systemet medbundna och fria aktier. Utredningen väntas lämna ett betänkande . I motionen 1977/78:422 framhålls att den nyaaktiebolagslagen,som trädde i kraft den I977,ansågs vara föråldradredan närden antogs, framför allt genom att den inte behandlar de anställdasrätt till inflytande i förelaget. Motionären anser att del krävs en nyaktiebolagslag, bl. a. för all man skall kunna förverkliga folkpartiförslagelom alt ge de anställda en med kapitalägarna likvärdig ställning iförelagen. Ett annat skäl för en översyn av den.aktiebolagsrällsligalagstiftningen är enligt motionären att frågan om en särskild bolagsform förmindre företag f n. utreds. Motionären anser att det är av vikt att llren speciell lagstiftning för stora bolag som bördorna försmåföretagen lättas. I motionen pekas på vissa frågor som bör omfattas avutredningsuppdraget. En sådan fråga är hur staten skall kunna garanteras insyni de stora företagen ulan att staten för den skull skall ha ett ägarinflytande.Motionären anser en möjlig lösning vara att staten ges rätt all tillsätta enrevisor i de största företagen. Motionären ifrågasätter vidare om inte dengraderade rösträtten för aktier bör avskaffas. Redovisningsreglerna bör enligtmotionären standardiseras med sikte på att storföretagen skallkunna avkrävas s. k. "sociala bokslut". Med stöd av det anförda yrkarmotionären att skall begära att en pariamentarisk utredning tillsättsmed uppdrag att lägga fram förslag till en ny aktiebolagslag. Utskotteterinrar om att redan i samband med behandlingen av förslaget till nyaktiebolagslag hade att ta ställning till flera motioner i vilka yrkandenframfördes om en förnyad översyn av den aktiebolagsrättsliga lagstiftningenutifrån företagsdemokratiska utgångspunkter. Som framgår av den föregåenderedogörelsen (s. 5) ansåg lagutskottet att tiden då inte var mogen förytterligare en utredning. Utskottet hänvisade i sitt av godkändabetänkande (LU 1975/76:4) bl. a. till den då pågående översynen av denarbetsrättsliga lagstiftningen saml till att lagstifiningen om styrelserepresentationförde anställda endast varit i kraften kort lid. Utskottet erinrade också omden aktuella diskussionen om s. k. löntagarfonder. Yrkandet om en översyn avaktiebolagslagen återkom i en motion till /77 men avvisadesåterigen av med motiveringen att det visseriigen stod klart attaktiebolagslagen måste reformeras som en följd av övriga reformer påmedbestämmandeområdet men att man borde avvakta den utveckling som kunde väntasgenom bl. a. tillkomsten av medbestämmandeavtal innan ställning togs tillinriktningen av utredningsarbetet. Utskottet vill vidare erinra om att riksdagenunder senare år avvisat motionsyrkanden rörandelagstiftning om offentliga revisorer i större företag samt om avskaffande avden graderade rösträtten för aktier. LU 1977/78:20 12 Sedan senast prövade spörsmålet om engenomgripande översyn av aktiebolagslagen har det enligt utskottets mening inteförekommit något som bör föranleda till ett ändrat ställningstagandei frågan. Det är ännu inte möjligt att överblicka vilken utveckling påmedbestämmandeområdet som tillkomsten av medbestämmandeavtal kan föra med sig.Vidare pågår alltjämt det för frågan om innehållet i en ny aktiebolagslag såviktiga utredningsarbete som bedrivs av bolagskommitté, utredningen omutländska övertaganden av svenska företag samt utredningen om löntagarna ochkapitaltillväxten (se s, 9-10), Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetbifall till motionen 1977/78:422, Enligt aktiebolagslagen skall aktiekapitalet i ettaktiebolag uppgå till . Bolag som bildats före den 6 juni 1973och som har ett lägre aktiekapital än , medgavs ursprungligen anståndtill utgången av med att höja aktiekapitalet till nämnda belopp. Genomett nytt beslut föriängdes fristen till utgången av ,1motionen 1977/78:522 yrkas att skall besluta att övergångstiden ånyobestäms till utgången av , Motionärerna anför till stöd för yrkandet bl,a, att möjligheten,att bilda aktiebolag med lågt aktiekapital använts iskatteflyktssyfte. De anser att beslutet att föriänga övergångstiden tillutgången av ej var grundat på några godtagbara skäl. Utskotteterinrar om att utskottet - i samband med att utskottet begärde enutredning om införande av en särskild bolagsform för mindre företag -underströk vikten av att den begärda utredningen (bolagskommitté)arbetade så skyndsamt att utredningsresultatet kunde leda till lagstiftning igod tid före utgången av . Som framgår av redogörelsen ovan (s. 8) för1977 års beslut anmälde bolagskommittén i skrivelse till justitiedepartementeti att kommittén inte kunde slutföra sitt uppdrag inom den tid somförutsatts av utskottet och och som angivits i direktiven. Under sådanaomständigheter fann utskottet i sitt betänkande (LU 1976/77:29) regeringensförslag om en förlängning av övergångstiden för de äldre bolagen i hög gradmotiverat. Utskottet erinrade också om att bolagskommittén hade att se överäven bestämmelserna om handelsbolag, kommanditbolag och enkla bolag, vilkabolagsformer kunde bli aktuella för företag i vilka man inte kunde lägga nedett kapital på . Enligtvad utskottet nu inhämtat kommer bolagskommitté inte att kunna avgenågot betänkande med förslag i frågan om en särskild företagsform för demindre företagen förrän tidigast , Utredningsresultatet kanföljaktligen inte leda till lagstiftning förrän . Någon anledningtill ändring i ställningstagande beträffande övergångstidens längdföreligger därför inte. Utskottet vill också peka på att en förkortning avövergångstiden till utgången av påverkar även den iövergångsbestämmelserna (p. 3) angivna tiden , inom vilken LU 1977/78:20 13 styrelseledamot,verkställande direktör, aktieägare, borgenär m. fl. kan ansöka om likvidationav bolaget. För att rätten skall få möjlighet att fatta beslut omtvångslikvidation före utgången av måste tiden försökande avlikvidation avsevärt förkortas,- något som utskottet inte kan anse godtagbart.På anförda skäl avstyrker utskottet bifall till motionen 1977/ 78:522.Utskottet hemställer 1. beträffande en ny aktiebolagslag att avslårmotionen 1977/78:422, 2. beträffande övergångstiden för höjning avaktiekapitalet att avslår motionen 1977/78:522. Närvarande:Ivan (), (), (). (), (). (), ()*, (), ()*, (), (), StinaAndersson (c), (), () och ()**. *Ej närvarande vid justering av mom. 1 i utskottetshemställan. **Ej närvarande vid justering av mom. 2 i utskottets hemställan. beträffandeövergångstiden för höjning av aktiekapitalet (mom. 2) avLennart , , , , , och (alla s), som anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 12 med orden "Utskottet erinrar" och slutar på s. 13 med orden"till motionen 1977/ 78:522" bort ha följande lydelse: Utskottetvill till en början erinra om att bakgrunden till statsmakternas beslut år 1973att höja aktiekapitalets minimibelopp från . var attminimibeloppet hade varit oförändrat , att antalet små aktiebolagvar ovanligt stort i jämfört med andra länder och att ett stort antalbolag drev verksamhet av ringa omfattning eller av sådan beskaffenhet att detinte var fråga om egentlig näringsverksamhet. Det stod också klart att den huvudsakligaanledningen till många bolagsbildningar var att få fördelar vid beskattningen.Dessutom hade möjligheten att bilda små aktiebolag i viss utsträckningutnyttjats systematiskt för att försvåra skatte- LU 1977/78:20 14 kontrolloch undkomma skatteindrivning. En annan effekt av den låga minimigränsen föraktiekapitalet var att många bolag efter en kort verksamhetstid gick i konkursmed alla de svårigheter detta innebar inte minst för de anställda. Mot nuangiven bakgrund fastslogs som allmänt krav att de som stod bakom ett företagoch skulle svara för rörelsen måste kunna uppfylla sina förpliktelser motanställda, det allmänna och andra borgenärer. Med hänsyn härtill och till attaktieägarna inte hade något personligt ansvar för bolagets förbindelser måstekrävas att aktieägarna gjorde en betydande kapitalinsats. Var en företagareinte beredd eller i stånd till att göra en sådan kapitalinsats borde han enligtmotiven till lagändringen inte tillåtas att använda aktiebolagsformen utanborde i stället vara hänvisad till någon annan företagsform där han personligensvarade för företagets förbindelser. Det var alltså en klart uttalad avsiktfrån statsmakternas sida att ett stort antal aktiebolag skulle avvecklas tillföljd av höjningen av minimikapitalet. Denya bestämmelserna om lägsta tillåtna aktiekapital kunde inte tillämpasomgående på de redan befintliga aktiebolagen. En viss övergångstid varnödvändig. Skälet till att övergångstiden gjordes så pass lång som varatt det för en del företagare kunde vara svårt att innan vissa skatterättsligafrågor hade lösts ta ställning till om aktiekapitalet skulle höjas eller ombolaget i stället borde avvecklas och rörelsen fortsättas i annan företagsform.Med anledning av motionsyrkanden om en längre övergångstid än framhöllutskottet (LU 1973:41 s. 10) att det var angeläget att den otillfredsställandeordningen med två typer av aktiebolag - såvitt avsåg reglerna omaktiekapitalets minimibelopp- inte bestod längre än vad som var oundgängligennödvändigt. Utskottet ansåg att den föreslagna femårsfristen utgjorde enlämplig avvägning mellan de olika intressen som gjorde sig gällande på dettaområde. Vidbehandlingen i lagutskottet av förslaget om en förlängning avövergångstiden tillstyrkte utskottets majoritet regeringens förslag underåberopande bl. a. av att bolagskommitté inte skulle hinna slutförasitt arbete i tillräckligt god tid före utgången av . Desocialdemokratiska ledamöterna fann sig emellertid inte - mot bakgrund av vadsom enligt ovan anförts av statsmakterna vid övergångsbestämmelsens antagande -kunna gå med på den begärda förlängningen utan reserverade sig mot utskottetsbeslut om tillstyrkan av förslaget. majoritet följdeutskottsmajoritetens förslag. Närfrågan om övergångstiden nu åter aktualiserats vill utskottet peka på attövergångstidens längd måste ses också mot bakgrund av den ekonomiskabrottsligheten. har denna ökat kraftigt och har medfört alltsvårare problem för samhället. Enligt utskottets mening måste därförlagstiftningen utformas så att fortsatt ekonomisk brottslighet om möjligtförhindras. Eftersom "småbolagen" ofta används i samband medskattetransaktioner och andra fall av ekonomisk brottslighet ter sig 1977 årsbeslut om en föriängning av övergångstiden med inte mindre än som mycket LU 1977/78:20 15 Utskottet kan därför ansluta sig till motionärernas ståndpunktatt beslut bör ändras och att övergångstiden bör förkortas. När detdärefter gäller att bestämma tidpunkten för övergångstidens slut villutskottet påpeka följande. Övergångsbestämmelserna (p. 3) ger styrelseledamot,verkställande direktör, aktieägare, borgenär m. fl. möjlighet att under en tidav ansöka om likvidation av bolaget. Rätten har sedan att föreövergångstidens slut avgöra om bolaget skall träda i likvidation. En nubeslutad förkortning av övergångstiden till utgången av 1978 kan träda i kraftförst . Med hänsyn till den tid som åtgår för rättensbehandling av en likvidationsansökan finns det därför ingen möjlighet att fåett avgörande av rätten i likvidationsfrågan före utgången av 1978, om inteansökningstiden avkortas betydligt. En avkortning av ansökningstiden bör enligtutskottets mening dock inte ske. Utskottet kan därför inte tillstyrkamotionärernas förslag att övergångstidens slut skall bestämmas redan tillutgången av 1978. Enligt utskottets mening bör i stället den önskadeförkortningen av övergångstiden ske så att övergångstidens slut bestäms tillutgången av 1979. Härigenom ges företagens ägare tillräckligt med tid för attöverväga om aktiekapitalet skall höjas eller om företaget skall drivas i annanassociationsform. Utskottet vill också tillägga att bolagskommilténs arbete medfrågan om en särskild företagsform för de mindre företagen beräknas enligt 1978års kommittéberättelse vara avslutat under innevarande år. En proposition medanledning av kommitténs förslag bör följaktligen kunna föreläggas riksdagenunder . Påanförda skäl förordar utskottet att med anlednng av motionen1977/78:522 bestämmer övergångstidens slut till utgången av 1979. delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande övergångstiden för höjning avaktiekapitalet att med anledning av motionen 1977/78:522 antarföljande av utskottet upprättade lagförslag. Lagom ändring i lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om Härigenom föreskrives att övergångsbestämmelsernatill lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag skall hanedan angivna lydelse. Denna lag' träder i kraft dagen efter den, dålagen enligt därå meddelad uppgift utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling. LU 1977/78:20 2.1 fråga om bolag som bildats före den6juni 1973gäller2och 3 §§ lagen (1944:705) om aktiebolag i sin lydelse före nämnda dag till utgången av . Dock får det för sådant bolag bestämda aktiekapitalet eller minimikapitalet ej genom ändring av bolagsordningen sänkas till belopp som är lägre än , 3, Styrelseledamot, verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan vars rätt kan vara beroende därav kan den 31 mars 1979 hos rätten ansöka om likvidation av bolag, vars aktiekapital ej uppgår till vid utgången av . 1} I fråga om bolag som bildats före den 6 juni1973 gäller 2 och 3 §§ lagen (1944:705) om aktiebolag i sin lydelse före nämndadag till utgången av år/9/. Dock får det för sådant bolag bestämdaaktiekapitalet eller minimikapitalet ej genom ändring av bolagsordningen sänkastill belopp som är lägre än . 3.Styrelseledamot, verkställande direktör, aktieägare, borgenär eller annan varsrätt kan vara beroende därav kan /9(?0-den 31 mars1981 hos rätten ansöka om likvidation av bolag, vars aktiekapital ej uppgårtill vid utgången av . Skeransökan, skall rätten genast kalla bolaget att inställa sig inför rätten påutsatt dag, minst två och högst därefter, då frågan om skyldighetför bolaget att träda i likvidation skall prövas. Kallelsen skall delgesbolaget på sätt som är föreskrivet om stämning i tvistemål. Det åliggerstyrelsen att genast utlysa bolagsstämma för meddelande om kallelsen. 4," Bolag, vars registrerade aktiekapital ej uppgår till vid utgången av skall, om det ej trätt i likvidation eller försatts i konkurs, avföras ur aktiebolagsregistret och är därmed upplöst. Uppgift att bolaget har avförts ur registret skall ej kungöras i Post- och , Visasej innan ärendet avgöres att aktiekapitalet uppgår till , skallrätten förklara, att bolaget skall träda i likvidation, samt utse en ellerflera likvidatorer. Rätten skall genast till registreringsmyndigheten sändadels för registrering meddelande om likvidationsbeslutet dels underrättelse omförordnande av likvidator med angivande av dennes fullständiga namn ochpostadress. 4,Bolag, vars registrerade aktiekapital ej uppgår till vidutgången av år 7979 skall, om det ej trätt i likvidation eller försatts ikonkurs, avföras ur aktiebolagsre gistret och är därmed upplöst. Uppgift attbolaget har avförts ur registret skall ej kungöras i Post- och InrikesTidningar, Närbolaget avförts ur registret, svarar aktieägarna samt styrelseledamöter Senastelydelse 1977:320 Senaste lydelse 1977:320 ''Senaste lydelse 1977:320 LU 1977/78:20 17 ochverkställande direktör solidariskt för bolagets förpliktelser. Aktieägarnainträder i bolagets ställe som part i de avtal bolaget slutit med tredje man, mån bolaget enligt lag eller annan författning varit skyldigt att vidtagaåtgärd eller lämna uppgift skall detta i stället fullgöras av styrelsen. Uppkommerbehov av likvidationsåtgärd sedan bolaget avförts ur registret, äger 173 a Stredje stycket lagen (1944:705) om aktiebolag motsvarande tillämpning, 5,'Bolag, vars registrerade aktie- 5, Bolag, vars registrerade aktieka- kapital ej uppgår till , pital ej uppgår till , skall, om det ej trätt i likvidation eller skall, om det ej trätt ilikvidation eller försatts i konkurs, upplösas genom försatts i konkurs, upplösas genom att avföras ur aktiebolagsregistret, att avföras ur aktiebolagsregistret, om samtliga aktieägare och styrelse- om samtliga aktieägare och styrelse ledamöter samt verkställande direk- ledamöter samt verkställande direk tören begär det före utgången av tören begär det före utgången av . Uppgift om att sådan . Uppgift om att sådan begäran framställts skall ofördröj- begäran framställts skall ofördröj- ligen kungöras i Post- och Inrikes ligen kungöras i Post- och , Bolaget får ej avföras ur tidningar. Bolaget får ej avföras ur registret förrän efter det att registret förrän efter det att sådant kungörande skett. Uppgift att sådant kungörande skett. Uppgift att bolaget har avförts ur registret skall bolaget har avförts ur registret skall ej kungöras. Punkt 4 andra och tredje ej kungöras. Punkt 4 andra och tredje styckena äger motsvarande tillämp- styckena äger motsvarande tillämp ning, ning, 6,'Bestämmelserna i 103 § I mom, tredje stycket tillämpas även i fråga ompenninglån som lämnats och ansvarsförbindelser som ingåtts före lagensikraftträdande under förutsättning att lånet eller ansvarsförbindelsen är avdet slag som avses med det i 75 a S stadgade förbudet. Uppgift om lånet elleransvarsförbindelsen skall även lämnas i förteckning som avses i 75 c §, 75 c § första stycket fjärde punkten föreskrives äger ej tillämpning på lånoch ansvarsförbindelser som bolaget lämnat före ikraftträdandet, 8,*Om verkan av företagsinteckning, som meddelats i näringsverksamhet utövad avaktiebolag, som upplöses enligt punkt 4 eller 5, finns bestämmelser i lagen(1966:454) om företagsinteckning. Denna lag träder i kraft efter den dag,då lagen enligt uppgift på den utkommit från trycket i Svenskförfattningssamling, 5Senaste lydelse 1977:320 ' Senaste lydelse 1975:1257 ' Punkten upphävd 1977:320* Senaste lydelse 1975:1257 LU 1977/78:20 Lag om ändring i lagen(1974:990) om den skattemässiga behandlingen med anledning av övergångfrån aktiebolag till annan företagsform, m. m. Härigenomföreskrives att 1 och 3 i!§ lagen (1974:990) om den skattemässiga behandlingenmed anledning av övergång från aktiebolag till annan företagsform, m, m, skallha nedan angivna lydelse. Haraktiebolag, vars aktiekapital icke uppgått till , trätt ilikvidation den 31 december 1981 eller upplöstsenligt punkt 4 eller 5 av övergångsbestämmelserna till lagen (1973:303) omändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, skall denna lag gälla vid taxeringtill och statlig inkomstskatt samt till utskiftningsskatt. Har aktiebolag, vars aktiekapital icke uppgått till50 , trätt i likvidation den I januari 1975-den 31december 1979 eller upplösts enligt punkt 4 eller 5 av övergångsbestämmelserna tilllagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, skall denna laggälla vid taxering till och statlig inkomstskatt samt tillutskiftningsskatt. Har aktiebolaget gjort avsättning tillinvesteringsfond enligt lagen (1955:256)om investeringsfonder förkonjunkturutjämning eller enligt förordningen (1947:174) om investeringsfondereller till arbetsmiljöfond enligt lagen (1974:325) om avsättning tillarbetsmiljöfond eller till särskild investeringsfond enligt lagen (1974:988)om avsättning till särskild investeringsfond, skall fonden återföras tillbeskattning hos aktiebolaget för det beskattningsår under vilket beslutet omlikvidation fattats eller ansökan om avregistre-ring gjorts enligt punkt 5 avövergångsbestämmelserna till lagen Haraktiebolaget gjort avsättning till investeringsfond enligt lagen (1955:256) ominvesteringsfonder för konjunkturutjämning eller enligt förordningen (1947:174)om investeringsfonder eller till arbetsmiljöfond enligt lagen (1974:325) omavsättning till arbetsmiljöfond eller till särskild investeringsfond enligt lagen(1974:988) om avsättning till särskild investeringsfond, skall fondenåterföras till beskattning hos aktiebolaget för det beskattningsår under vilketbeslutet om likvidation fattats eller ansökan om avregistre-ring gjorts enligtpunkt 5 av övergångsbestämmelserna till lagen 'Senaste lydelse 1977:321 2 Senaste lydelse 1977:321 LU 1977/78:20 (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag. Fond hos aktiebolag, som upplöses enligt punkt 4 av nämnda övergångsbestämmelser, skall återföras till beskattning det år för vilket taxering i första instans sker är 1982.1 fråga om medel, som avsatts enligt lagen (l955:256)om investeringsfonder för konjunkturutjämning, gäller 19 § andra stycket nämnda lag och i fråga om medel, som avsatts enligt förordningen (1947:174) om investeringsfonder, gäller 10 5 andra stycket nämnda förordning.