bet · G101AU21 · 1977-12-31 00:00:00 — framhöll utskottetatt det redan finns ett väl utvecklat nät av informationskanaler mellannäringsliv och samhälle. För regeringens del hänvisade utskottet särskilt tillden i iniättade delegationen företableringsfrågor. Dess verksamhet omfattade från början företag med hälftenav alla industrisysselsatta i landet. innesluts även konsument- ochproducentkooperativa företag. Det samrädsförfarande som ligger till grund förverksamheten berör just sådana större företag som motionenslagstiftningsyrkande är begränsat till. Närdet gäller den egentliga kärnfrågan, nämligen om företag i vissa fall tvångsvisskall kunna åläggas att upprätthålla en icke lönsam produktion, erinradeutskottet i betänkandet 1976/77:26 om. att förslag av den innebörden avvisatsav . Det riksdagsbeslutet grundades på ett enhälligtställningstagande inom utskottet., Vidare framhöll utskottet i samma betänkandeatt en samhällskontroU vid nedläggning av företag, utformad på det sättmotionärerna hade föreslagit, är diskutabel från både rättsliga och ekonomiskautgångspunkter. Sysselsättnings- och strukturproblemen borde angripas medandra och konstruktivare metoder. Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker därför motionsyrkandet. Vänsterpartietkommunisterna lägger i parlimotionen 835 fram ett program mot utslagningen avmänniskor och yrkar att hos regeringen skall begära förslag tillkonkreta åtgärder med utgångspunkt i programmet. Vpk-programmetomfattar tio punkter söm gäller inte enbart förändringar inom arbetslivetinkl. frågor om arbetsmiljö och arbetstid utan också ingripande åtgärder inomvårdsektorn. Programmet beskrivs av motionärerna som "ett krisprogram motutslagning, rovdrift och förstörelse av människor". Därmed kommermotionärerna in även på frågor som vanligen inte behandlas av utskottet.Motionärerna anför att den gemensamma grundvalen för hela utslagningsprocessenär samhällets oförmåga att erbjuda alla rhänniskor ett arbete som är anpassattill vars och ens förutsättningar och inte medför onormal förslitning. Utskottetvill för sin del framhålla att sysselsättningspolitiken enligt de av riksdagenantagna riktlinjerna skall inriktas på åtgärder som ger AU 1977/78:21 13 denenskilde möjligheter att medverka i arbetslivet efter sin förmåga. Av storbetydelse för en förbättrad arbetsmiljö, som motionärerna lägger stor viktvid, är den antagna arbetsmiljölagen, vars utgångspunkt är attarbetsförhållandena skall anpassas till människors förutsättningar i fysisktoch psykiskt avseende. Yrkesmässig rehabilitering har länge varit ett centraltområde inom arbetsmarknadspolitiken. Nya riktlinjer för skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering antogs av . I det nyabetänkandet Arbete åt handikappade (SOU 1978:14) har sysselsättningsutredningenlagt fram förslag till omläggning och utbyggnad av åtgärdssystemet. Det kan härnoteras att utredningen ingående studerat utslagningen från arbetsmarknaden. Betänkandetremissbehandlas f. n. och proposition väntas enligt föreliggande planer tillhösten. Somframgår av den ovan gjorda redovisningen är de i och för sig allvarliga problemsom tagits upp i motionen i hög grad uppmärksammade. Det bör tilläggas attenskildheter i motionens åtgärdsprogram aktualiserats av vpk även i andramotioner väckta . Det gäller bl. a. sänkning av arbetstiden (motion 867, FiU 1977/78: 15 s. 35) och omstrukturering av denpsykiatriska vården (motion 727, remitterad till SoU). Medhänsyn till det anförda kan utskottet inte ställa sig bakom kravet på ett programav det övergripande slag som förordas i motionen. Denna avstyrks alltså avutskottet. Fråganom förvärvsarbete för pensionärer tas upp i två motioner, 1659 av IngerLindquist (m) och 1695 av (); IngerLindquist framhåller betydelsen av att äldre som så önskar bereds möjlighettill fortsatt förvärvsarbete, antingen i det tidigare yrket eller i nyauppgifter. Hon pekar på en rad sådana uppgifter, bl. a. hjälp till andrapensionärer, och föreslår att i några kommuner förmedling av tjänster ochuppdrag som är speciellt anpassade för äldre på försök skall prövas i samverkanmed pensionärsorganisationer och andra frivilligorganisationer. Uppslagetatt friska pensionärer mot timersättning skall hjälpa andra pensionärer försockså fram i motion. I den motionen påtalas dessutomsvårigheten för anställda att få kvarstå i arbetet efter fyllda . Rätttill arbete borde enligt motionären finnas åtminstone till den tidigarepensionsgränsen, , och gärna till för dem så önskar. Den av frågan om rätt att kvarstå i anställningen tillfyllda behandlades av utskottet (AU 1977/78: 8) med anledningav likartat förslag i motionen 1977/78: 224 av Per (). 'Utskottet förklarade sig därvid ha förståelse för syftet med förslaget och.konstaterade att det låg i linje med princi- AU 1977/78: 21 14 pernaför den rörliga pensionsåldern. Med hänsyn till de arbetsmarknadspolitiskakonsekvenserna var utskottet inte berett att ta ställning i frågan men ansågatt den borde närmare undersökas. Detta kunde enligt utskottets mening ske isamband med arbetet på översyn av lagen om anställningsskydd eller i annatlämpligt sammanhang, t. ex. inom sysselsättningsutredningen. beslötunderrätta regeringen om vad utskottet anfört. Vadsedan gäller de mer allmänna frågor om pensionärers möjlighet tillförvärvsarbete som tagits upp av och harutskottet erfarit att sysselsättningsutredningen kommer att ta upp de äldressituation i sitt slutbetänkande. Då de i motionerna väckta spörsmålen sålundaredan är aktualiserade, bl. a. genom beslut , kan det inteanses piikallat med ett nytt initiativ från sida. Motionerna bördärför inte föranleda någon åtgärd. Sysselsättningsutredningenhar i SOU 1977: 88 publicerat två forskningsrapporter om förtidspensionering.Med hänvisning bl. a. till de redovisade forskningsresultaten begär GunnelJonäng (c) i motionen 484 snabba åtgärder för att motverka negativa effekter avförtidspensioneringen. Deav motionären berörda problemen behandlas av sysselsättningsutredningen - medbeaktande av bl. a. de åberopade forskningsrapporterna i det tidigare nämndabetänkandet Arbete åt handikappade (SOU 1978: 14). Proposition i ämnet kanenligt nu föreliggande planer väntas . Det är mot denna bakgrundinte motiverat med någon åtgärd från sida med anledning av motionen.Utskottet avstyrker följaktligen densamma. Avslutningsvisi detta avsnitt tar utskottet upp ett motionsyrkande av annat slag. GustavLorentzon m. fl. (vpk) kräver i motionen 485 att beteckningen "naturligavgång" i fortsättningen inte skall få förekomma i officiellt språkbruk.Uttrycket används, säger motionärerna, för att beteckna ett "mycketonaturligt tillstånd", i synnerhet när det tås till intäkt för att låtahundratals arbetstillfällen försvinna. Och "naturlig avgång" genomålderspension, delpension eller förtidspension kan, sägs det vidare, mångagånger innebära, personliga tragedier. I motionen kritiseras även andrauttryckssätt, bl. a. ordet "friställd", dock utan att kritiken idessa delar mynnar ut i något yrkande. Inomarbetsmarknadspolitiken har, liksom på andra specialområden, växt fram en förområdet anpassad terminologi. Självfallet bör vid utvecklingen av dennaterminologi eftersträvas ordval och uttryckssätt som ansluter till denverklighet som skall täckas och som är begripliga för envar. Det kan emellertidvara svårt att leva efter detta rättesnöre. gäller det att kortsammanfatta skiftande företeelser och situationer. Ett gott exempel härjjå ärdet i motionen kritiserade uttrycket "naturlig avgång", som f. cl ofta ges en vidare innebörd än den AU 1977/78: 21 15 Uttrycket avser inte enbart de fall då arbetstagare går i pension därföratt de av ändra förväntas göra det. "Naturlig avgång" täcker ocksåde fall då arbetstagare i eget intresse söker pension av ålders- ellermedicinska skäl, då arbetstagaren övergår till annan anställning även i ettkärvt arbetsmarknadsläge byter folk arbete i stor omfattning eller dåarbetstagaren lämnar anställningen för att påbörja utbildning eller av andrapersonliga skäl. Uttrycket"naturlig avgång" har, som påpekas i motionen, använts iarbetsmarknadsdepartementets huvudtitel (s. 24 och 27) men är där föregånget av"s. Det har använts, utan denna reservation, i regeringensbestämmelser om tillfälligt sysselsättningsbidrag till vissa företag meddominerande ställning på orten. Uttrycket får tolkas som liktydigt med"anställda som slutar på egen begäran". Bestämmelsernas giltighetstidär begränsad till utgången av juni månad . mening bör inte på det sätt motionärerna yrkar söka styraden språkliga utvecklingen, och motionen kan därför inte tillstyrkas. Dethindrar inte att utskottet kan instämma med motionärerna i en del av desynpunkter som de för fram i motionen. Mot statsmakternas och myndigheternassätt att uttrycka sig kan ofta befogad kritik riktas. Det gäller säkerligenäven för arbetsmarknadsutskottets del. Benämningarna på olika företeelser ärstundom svårförståeliga, krångliga eller direkt vilseledande. Att arbeta förett tydligare och mera lättförståeligt offentligt språk är därför en angelägenuppgift. Den diskussionen faller emellertid utanför detta betänkandesämnesområde. Utskottet får hänvisa till att frågan tagits upp av bl. a.kulturutskottet (KrU 1975/76:12). Arbetsmarknadsverketsförvaltningskostnader m. m. budget är indelad i tioprogram. Av programmen gäller ett kontant stöd vid arbetslöshet, ett åtgärderför flyktingar och ett tredje regionalpolitiska stödåtgärder. Dessa programbehandlas i andra betänkanden. Övriga sju program redovisas i den följande framställningen. programbudget skall förvaltningskostnaderna belasta varje program. Liksomtidigare särredovisas arbetsmarknadsverkets förvaltnings-kostnadei i ettsammanhang vid sidan av andra yrkanden under programmen. Avnedanstående sammanställning framgår att förvaltningskostnaderna under nästabudgetår beräknas till i runt tal 660 milj. kr. Dessa kostnader avser ihuvudsak lönekostnader och andra omkostnader för personalen vid AMS,länsarbetsnämnderna och arbetsförmedlingen samt kostnader för lokaler ochautomatisk databehandling (ADB). AU 1977/78: 21 Beräknad ändring 1978/7,9' ', -t-129 889 000 + 2 825 000 -\- 3 152 000 '+ 5 780 000 -h 1 345 000 -f 700 000 -f 20 200 000 -t- 100 000 -t- 60 000 -f- 1 240 000 -1-165 291 000 + 118 409 000 byråassistenter och assistenter. " Ej disponeratbelopp för /78: , som inte redovisats Som framgår av sammanställningen beräknas ibudgetpropositionen medel för en förstärkning av arbetsmarknadsverkets personalmed 225 tjänster. Det förutsätts att huvuddeleri av personalökningen kommer denegentliga platsförmedlingen till godo. I sammanhanget anmäls i propositionenatt arbetsmarknads'erket har medgivits att tidigarelägganyanställning av 150 arbetsförmedlingsaspiranter för att de särskildainsatserna för arbetslös ungdom skall kunna ökas. Fråganom personalförstärkningeris orhfattning tas upp i motionen 893 av m.fl. (s). Med härisyn till den nyanställning av aspiranter som sker underinnevarande budgetår anser motionärerna att arbetsmarknadsverket nästa budgetårendast får étt reellt tillskott av 75 tjänster, att jämföra med av AMS begärda450 nya tjänster. Motionärerna anser sig inte kunna acceptera en så drastiskneddragning av den av verket begärda personaiökningen. De yrkar därför attverket skall tilldelas medel för ytterligare 225 tjänster utöverregeringsförslaget till en kostnad av 19,8 milj. kr. E)e ökadepersonalresurserna avses för bl. a. vidgad verksamhet med allmän platsanmälan,intensifierade insatser för arbetslösa ungdomar och större personalinsatser' ianpassningsgruppernas verksamhet. Somframgår av det ovan sagda har motionärerna soht skäl för deii ytterligarepersonalförstärkning de begäir bl; a. anfört att arbetsmarknadsverket inte fårdet personaltillskott som angetts i propositionen på AU 1977/78: 21 grund av nyrekrytering av aspiranter under nu löpandebudgetår. Samma resonemang fördes från socialdemokratiskt håll i enpartimotion (se AU 1976/77: 21 s. 15). Utskottet kan lika litet somdå biträda motionärernas uppfattning. Den tidigarelagda aspirantantag-ningenmedför att de nya tjänsterna snabbt kan tillsättas med inskolad personal.Personalförstärkningen får därmed full effekt redan från början i stället förlångt in på det nya budgetåret. I övrigt konstaterar utskottet att personalförstärkningensomfattning är en budgetmässig avvägningsfråga. Hänsyn måste tas till denstrama utgiftsprövning som präglar statsbudgetens övriga delar. Sett mot denbakgrunden utgör propositionsförslaget om 225 nya tjänster en starkprioritering av arbetsmarknadsverkets behov av personalförstärkning. Dessutomförutskickas i propositionen att frågan om ytterligare personalförstärkningarkommer att prövas i samband med behandlingen av sysselsättningsiit-redningensförslag om åtgärder för ungdomar och för handikappade. På grund av det anfördaansluter sig utskottet till propositionens förslag på denna punkt och avstyrkermotionsyrkandet. Utskottet har inte heller i övrigt någon erinran motpropositionens beräkning av arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader. Tillfrågan om medelsberäkningen för de nya tjänsterna återkommer utskottet undernästföljande punkt. 658 475 000 768 980 000 1976/77 Utgift 604 924 000 1977/78Anslag 1978/79 Förslag Som framgår av följande sammanställning finansierar anslaget programmetArbetsmarknadsinformation samt de under programmet Yrkesmässig och geografiskrörlighet upptagna delprogrammen Flyttningsbidrag och Inlösen av egnahem m. m. 1977/78 Anslag Beräknad ändring 1978/79 Programmet Yrkesmässig o. ,geografisk rörlighet Inlösen avegnahem m. m. -fl40 825 000 + 110 205 000 -t- 3 700 000 + 3 400 000 604 924 000'- 2 658 475 OOÖ + 144 525 000 + 110 505 000 ' Inberäknat förvaltningskostnader. ' Exkl.förvaltningskostnader för delprogrammet Arbetsmarknadsutbildning. 2 1977/78.18 saml. AU 1911 f 18: 21 18 I propositionen föreslås under punkten B 1 (s.4459) att skall 1. godkänna i budgetpropositionen förordad ändring avgrunderna för flyttningsbidrag, att tillämpas fr. o. m. , 2. till Arbetsmarknadsservice för /79 anvisaett förslagsanslag av . Medelsbehovet under programmet Arbetsmarknädsinformationavser huvudsakligen programmets andel av de för programmen gemensammaförvaltningskostnaderna. Dessa kostnader består till övervägande del av löneroch andra utgifter för arbetsförmedlingen, vilka har behandlats underföregående punkt. Ibudgetpropositionen redovisas gjorda erfarenheter av försöken medallmän platsanmälan. Dessa försök bedrivs med stöd av lagen (1976: 157) omskyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentligaarbetsförmedlingen. Verksamheten inleddes i ,och . Från dessa län rapporteras bl. a. engenomsnittlig ökning av antalet lediga platser med jämfört med landet iiövrigt. Anmälningarna av praktikarbete och korttidsanställningar har ökatkraftigast. Beträffande korttidsanställningar bör observeras att anställningarsom beräknas vara inte omfattas av anmälningsskyldighet.Antalet arbetssökande som anlitat arbetsförmedlingen har också ökat. Detanmäls i propositionen att försöken med allmän platsanmälan från den 1 november1977 vidgats till , och . En nästa etappbör enligt propositionen omfatta ytterligare fyra län, nämligen ,och , och . Efter budgetpropositionensframläggande har regeringen beslutat att försöken med allmän platsanmälanskall starta i dessa fyra län . Isin anslagsframställning föreslog AMS att försöksverksamheten skulle utvidgastill tio län. Socialdemokraterna hänvisar i partimotionen 893 till de positivaerfarenheterna av den bedrivna verksamheten och yrkar att denna skallvidgas till ytterligare tio län, varav i sex län från och i fyra länfrån . Ävannan uppfattning än socialdemokraterna är m. fl. (m) i motionen1654. De vill att försöksverksamheten med allmän platsanmälan skall utvärderasoch att resultatet härav skall redovisas för , innan verksamhetenbyggs ut ytterligare. Vadförst gäller yrkandet i motionen av m. fl. noterar utskottetatt en redovisning av resultatet för den bedrivna verksamheten harlämnats av arbetsmarknadsministern som bakgrund till hans förslag om utbyggdverksamhet (jfr även sammandraget av AU 1977/78: 21 19 AMSrapport om allmän platsanmälan på s. 4546 i propositionen). En ny rapport hari lagts fram av AMS utredningsenhet. Liksommotionärerna anser utskottet att det är angeläget att verksamheten och dessresultat fortlöpande följs och redovisas för statsmakterna. Detta förutsattesredan vid tillkomsten av den lagstiftning som reglerar verksamheten, ochbehovet av en noggrann uppföljning understryks f. ö. i propositionen avarbetsmarknadsministern. Han anmäler nu att särskilda medel kommer att ställastill förfogande från departementets forskningsanslag för att, vid sidan av denlöpande uppföljningen genom AMS försorg, genomföra en mer djupgående undersökning.För att få en fastare grund att stå på vid sfällningstagandena till denfortsatta utbyggnaden är det emellertid angeläget att få erfarenheter avverksamheten från flera län, som sinsemellan har näringsliv och arbetsmarknadav olika struktur. Med hänsyn därtill och till de positiva erfarenheterna avden pågående försöksverksamheten är utskottet inte berett förorda att man nutemporärt bromsar upp utbyggnaden av verksamheten. uppfattning är den av departementschefen föreslagna utbyggnadstaktenväl avvägd, och mot den bakgrunden avstyrks även det aktuella yrkandet i den socialdemokratiskamotionen. Somovan nämnts används huvuddelen av de medel som anvisas under programmetArbetsmarknadsinformation tiU löner och andra kostnader för arbetsförmedlingen.Av övriga poster under programmet kan här nämnas kostnaderna för ADB i förmedlingsarbetet.I anslutning härtill berörs i propositionen de inledda försöken medlänscentraler för interlokal förmedling vari ingår ADB-assisterad sökning ochbevakning av lediga platser inkl. s. k. matchning av platser och arbetssökande. Enannan utgiftspost under programmet avser psykologiska konsultinsatser.Nuvarande post om 24,2 milj. kr. bör enligt propositionen ökas med 2,2 milj.kr. () och () yrkar i motionen 610 attposten räknas upp med 4,9 milj. kr. utöver propositionens förslag. Yrkandetinnebär att AMS skulle tilldelas medel för ändamålet i enlighet med vadstyrelsen har begärt i sin anslagsframställning. Motionärerna påpekar å enasidan alt arbetsförmedlingen under en följd av år har nödgats minskaanvändningen av psykologiska konsultinsatser och å andra sidan att dessainsatser är värdefulla i förmedlingsarbetet, inte minst för att hjälpahemarbelande kvinnor till utbildning och arbete som passar dem. Utskottetvill inte bestrida motionärernas uppfattning att konsultationer av psykologiskexpertis i många fall är ett värdefullt hjälpmedel i förmedlingsarbetet.Utskottet ser därför positivt på propositionens förslag till uppräkning av denaktuella utgiftsposten, som har varit oförändrad /73. Vidbedömningen av spörsmålet om ytterligare medelstilldelning måste man utöver enrent budgetmässig AU 1977/78: 21 20 avvägningäven ta hänsyn till, att frågan om de organisatoriska formerna för depsykologiska konsultinsatserna f. n. är. Den sakenbehandlades i samband med statsmakternas beslut om skyddat arbete ochyrkesinriktad rehabilitering m. m. 1977/78: 30, AU 1977/78: 16).Avsikten är att frågan skall tas upp på nytt i samband med förslag avbl. a. sysselsättningsutredningen. Mot denna bakgrund biträder utskottetpropositionens förslag och avstyrker alltså yrkandet i motionen. Isammanhanget tar utskottet upp motionen 814 av () och SveaWiklund (c) med yrkande om.försök med uppsökande verksamhet bland latentarbetssökande.. Motionärerna anser det angeläget att de latent arbetssökandekvinnornas situation klarläggs och att kontakt etableras mellan dem ocharbetsförmedlingen genom en uppsökande verksamhet från förmedlingens sida.Verksamheten bör dock till en början startas i begränsad skala på försök.Motionärerna vill också att det exakta antalet latent arbetssökande skall blikänt och ingå i den officiella arbetslöshetsstatistiken. Begreppetlatent arbetssökande är hämtat från statistiska centralbyrånsarbetskraftsundersökningar (). Därmed avses personer som vidAKU-intervjuerna förklarar att de vill och kan ta. ett arbete, dock utan altvända sig till arbetsförmedlingen eller på annat sätt söka ar-, bete. Före år1975 definierades latent arbetssökande som personer "som skulle ha söktarbete om de ansett sig kunna få ett lämpligt arbete på bostadsorten". Antaletlatent arbetssökande har mätts i . Under hela densenare delen av var antalet drygt 100 000 det högstaårsmedeltalet, 146 000, registrerades . har antaletlatent arbetssökande sjunkit . Ar 1975 gick årsmedeltalet ned till57 000 från 83 000 . Deima ovanligt kraftiga nedgång kan dock hasamband med den ovan nämnda ändringen av sättet att definiera begreppet latentarbetssökande. Ärsrnedel-talet var 48 000, varav 35 OOO.kvinnor. Sompåpekas i motionen utgörs de latent arbetssökande till övervägande del avkvinnor. Den kvinnliga dominansen har dock, minskat något . Delatent arbetssökande registreras månad för månad, i med samma metod somarbetslösa och sysselsatta. Uppgifter om antalet redovisas också månadsvissamtidigt med uppgifterna om sysselsättning och arbetslöshet. Fråganom en kartläggning av de latent arbetssökandes situation behandlades avinrikesutskottet under vart och ett av med anledning avmotioner, om dold arbetslöshet. I det sammanhanget redovisades vissa dåaktuella undersökningar. utredningen i sittförsta; betänkande Arbete åt alla,(SOU 1975:90, AU 1977/78: 21 21 s.74-82) publicerat resultaten av en gjord undersökning omförvärvshinder och viljan att ta förvärvsarbete bland kvinnor i åldrarna16-24, 25-44 och . Utredningen har i samma betänkande sagt att denavser att återkomma med en fördjupad analys av de grupper som stårutanför arbetsmarknaden. Därvid kommer att studeras dessa gruppers önskemål ochförväntningar på arbetstillfällen, de villkor man ställer för att taförvärvsarbete och de arbetshinder sorti måste undanröjas. Det kan vidareerinras om att jämställdhetskommittén har startat en undersökning omde hemarbetandes situation. Vadgäller arbetsförmedlingens medverkan i en uppsökande verksamhet vill utskottetframhålla att det redan vid antagandet av riktlinjer förarbetsmarknadspolitiken fastslogs att som det då hette "aktivering" av icke yrkesverksamma kvinnor var en uppgift för arbetsmarknadsverket,som också har tilldelats särskild personal för uppgiften. I det nya programför jämställdhet på arbetsmarknaden som antogs av AMS understrykerstyrelsen att det är en viktig uppgift för arbetsförmedlingen att geinformation om sina tjänster till dem som inte förvärvsarbetar. Flertalet avdessa är kvinnor. AMS framhåller vidare att arbetsförmedlingen kan nå dessagrupper i samarbete med fackliga och andra organisationer och med myndighetermen också genom en egen direkt uppsökande verksamhet. Denna kan ske genomannonsering, masskorsband o. d. konstateras att det endast iundanlagsfall finns resurser för hembesök. Tillden här gjorda redovisningen vill utskottet foga följande. Det förhållandet attantalet latent arbetssökande har krympt till ungefär en tredjedel jämfört med1960-talet hänger med all sannolikhet samman med att sysselsättningen förkvinnor har ökat . Antals-mässigt är ökningen drygt 250 000.Det förtjänar att påpekas att sysselsättningen bland män som fortfarandeligger på en väsentligt högre nivå än bland kvinnor harstagnerat och pä gått ned i alla åldersgrupper. Sammanfattningsvisanser utskottet att motionärernas önskemål om statistisk redovisning av delatent arbetssökande, kartläggning av denna grupps situation och möjligheternatill uppsökande verksamhet från arbetsförmedlingens sida redan är i alltväsentligt tillgodosedda. Det saknas därför anledning för att tainitiativ av det slag som begärs i motionen. Reglernaom flyttningsbidrag ändrades i väsentliga delar. I propositionenföreslås en mindre ändring i det nya bidragssystemet.