bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Bland de krav som enligt utskottet måste ställas på ett välfungerande riksdagshus var att alla ledamöter har välbelägna, lämpligtutrustade arbetsrum, alt utskotten har tillräckliga lokaler (bådesammanträdesrum och kanslilokaler), alt kammarkansliet och partigruppernaskanslier - inkl, erforderlig sekreterarhjälp -också har tillräckliga utrymmen,liksom all del inom finns tillgång till såväl upplysningsljänst sombiblioteksservice. Flertalet riksdagsledamöter måste också få tillgång tilllämpliga bostadsrum, som dock inte nödvändigtvis torde behöva ligga i riksdagshuset.En rad andra centrala förvaltnings- och servicefunktioner måste också kunnatillgodoses, exempelvis för förvaltningskontor och tryckeriservice, och inteminst för massmedia och allmänheten. Utskottet underströk vikten av atlriksdagens lokalfråga får en lösning som inte blott tillgodoser de beräknadebehoven om utan också ger tillräckliga expansionsmöjligheter för deframtida behov som sannolikt uppkommer. Vad utskottet i nu återgivna delaruttalat godkändes av . Utskottetsmajoritet (9 ledamöter) förordade att frågan om hur på KU 1977/78:23 44 långsikt skall lösa sin lokalfråga borde ytteriigare övervägas och föreslog därföralt för delta ändamål skulle uppdra åt förvaltningsstyrelsen atltillsätta en särskild beredning bestående av riksdagsledamöter, 1 dettakompletterande utredningsarbete -som fömtsatles kunna ske skyndsamt -bordefrämst ytteriigare övervägas frågan om sannolika lokalbehov i vartfall fram , Vidare borde vissa stadsplane- och miljöfrågor studerasnärmare. Även kostnaderna borde ytterligare övervägas. Riksdagensbeslut i frågan innebar bifall till en vid utskottets betänkandefogad reservation av sex ulskotlsledamöter. Enligt denna var del angeläget atlprincipbeslut då skulle fattas om ålerflytlning till ombyggda lokaler påHelgeandsholmen, Del underströks i reservationen att nuvarande lokaler vidSergels torg endast hade avsetts som ett provisorium för . Delmaterial som hade legat till gmnd för utskottets bedömning visade allalternativet inte var en tillfredsställande lösning på längresikt. I reservationen tillstyrktes att skulle uppdra åtförvaltningsstyrelsen att föranstalta om fortsatt arbete med riksdagenslokalfrågor i första hand enligt alt. 2 i riksdagshusulredningen 1974. Detuttalades att en bestående lösning borde kunna nås på det föreliggandeutredningsmaterialet. Skulle styrelsen vid sina fortsatta överväganden finnanya och andra lösningar erforderiiga från t. ex. funktions-, miljö- ellerkostnadssynpunkter borde frågan självfallet ånyo underställas riksdagen.Sammanfattningsvis uttalades i reservationen, som sålunda blev riksdagensbeslut, all vid en återflyttning till och medutnyttjande av kanslihuset och på även kanslihusannexet skulletillförsäkras goda arbetsmöjligheter i en intressant och stimulerande miljö.Efter en ombyggnad av det slag som föreslogs skulle de gamla riksbyggnadernaåter fö en adekvat användning och kunna utnyttjas på elt meningsfullt ochrationellt sätt. Detta garanterade också bäst ett fortsatt bevarande av detgamla . behövde vidare inte längre arbeta i lokaler somden inte ägde eller kunde fritt förfoga över och som planerats och byggts förhelt andra ändamål. Genom en ålerflytlning till skulle vinnassåväl principiella som praktiska fördelar för , som - såsom bl. a.förvaltningsstyrelsen framhållit -skulle få "välfungerande egna lokaler icentralt, traditionellt och representativt läge". Denna lösning bordesålunda genomföras. Riksdagsbeslutet1975 innebar att dels beslöt att flytta tillbaka lill ombyggdalokaler på , dels uppdrog ål förvaltningsstyrelsen attföranstalta om fortsatt arbete med lokalfrågor i första hand enligtalternativ 2 i riksdagshusutredningen och återkomma lill mednytt förslag, om förvaltningsstyrelsen skulle finna alt nya överväganden taladeför andra lösningar eller om andra förhållanden framkom som motiverade detta.Vidare anslogs medel för den fortsatta utredningen om hus. KU 1977/78:23 45 I förslaget 1977/78:5 redovisar nu förvaltningsstyrelsenresultatet av det fortsatta utredningsarbetet med lokalfrågor pålängre sikt. Arbetet har främst inriktats på en fortsalt utveckling av detförslag till ombyggnad av riksbyggnaderna på som iförsta hand förordade i sitt beslut . Utredningsarbetet har bedrivits av enav förvaltningsstyrelsen tillsalt byggnadskommitté, ivilken ingått bl. a. sju riksdagsledamöter och tre personalrepresentanter.Byggnadskommittén uttalar att lokalfråga på får sinlämpligaste lösning genom återflyttningen till , innebär denna lösning att får välfungerande lokaler, atttidigare formulerade krav beträffande riksbyggnadernas yttre och inre bevarandekan tillgodoses, att säkerhetsfrågorna kanfå en tillfredsställande lösning, attexpansionsmöjligheterna är goda, atlkostnaderna i fast penningvärde hålls på den nivå som redovisades tillriksdagen , Förvaltningsstyrelsenförklarar i förslaget att den i allt väsentligt ansluter sig tillbyggnadskommitténs slutsatser. Vidare uttalar styrelsen atl del av kommitténredovisade resultatet stärker styrelsen i dess tidigare uppfattning att detföreslagna projektet bör komma till utförande. Styrelsen föreslår därför attarbetet med får fortsätta enligt de tid- ochkoslnadsplaner som byggnadskommittén redovisar. Deresultat som utredningen har kommit fram till har i sina huvuddrag återgetts idel föregående (s, 1-6), Utskottethar i detta ärende också haft att behandla ett stort antal i motionerframställda yrkanden. Utskottet hänvisar till den sammanställning övermotionerna som intagits i reciten (s, 7-22), Detnu aktuella förslaget från förvaltningsstyrelsen bygger som redan anförts påriksdagens principbeslut att flytta tillbaka till ombyggda lokaler påHelgeandsholmen. Flertalet motioner i frågan förutsätter - mer eller mindredirekt uttalat - att nu skall inta en annan hållning i dennahuvudfråga. Somframgått av den föregående redogörelsen har ett intensivt arbete med riksdagenslokalfrågor pågått oavbrutet . Arbetet har styrts av olikaprincipiella avgöranden som successivt fattat vid skilda tidpunkter.En viktig utgångspunkt för det fortsatta arbetet har varit beslutet altbevara på , 1975års principbeslut ligger helt i linje med beslutet att bevara det gamlariksdagshuset. Som framhöll i sitt remissyttrande 1974säkerställs riksbyggnadernas vård bäst och blir beslutet om bevarande mestmeningsfullt genom ett utnyttjande av byggnaderna för det ursprungligaändamålet. Genom 1975 årsprincipbeslut klariades atl det fortsatta utredningsarbetet KU 1977/78:23 46 röranderiksdagens lokalfrågor skulle koncentreras till frågan om det var möjligt attfå funktionsdugliga och i övrigt lämpliga lokaler för med utnyttjandeav riksbyggnaderna på , Det är denna fråga som i första handskall prövas. Det kan däremot enligt utskottets mening inte vara fråga om attnu på nytt i hela dess vidd pröva den fråga som 1975 stod i centrum:Helgeandsholmen eller . Endasti den mån del skulle visa sig att ett praktiskt förverkligande av riksdagensprincipbeslut fratnstår som svåruppnåll eller inte kanske på deförutsättningar som beslutet vilade på bör detta beslut nu kunna rubbas.Ställningstagandet till de motionsyrkanden som avser all skall kvarblivid bör därför ske mot bakgrund av en prövning av det nu aktuellaförslaget. Somriksdagen uttalade är den främsta förutsättningen för en god lösning avlokalfrågan att bereds möjlighet alt på bästa sätt fylla sinafunktioner. Bedömningen av om detta krav kan tillgodoses i ett konkret förslagförsvåras av att utvecklingen när det gäller arbetsformer och dessledamöters uppgifter inte kan förutses i sina detaljer. Att förändringar - ochbetydande sådana - lorde vara att förutse slår dock klart. Detta förhållandetalar enligt utskottets mening starkt för atl ett förslag lill lösning avriksdagens lokalfrågor på måste ge utrymme för en sådanflexibilitet, atl det utan större svårigheter kan anpassas till sådana ändradeförhållanden som kan bli aktuella under lokalernas beräknade utnyttjnings-tid.Här tecknar sig redan en rad tänkbara utvecklingslinjer. Utskottetkan t, ex, erinra om de alltmera aktualiserade frågorna om politikerrollensframtida innehåll. Särskilt aktuella är kanske kraven på åtgärder för allmöjliggöra för riksdagsledamöterna alt vid sidan av arbetet i hållakontakt med väljare och samhällslivet i övrigt. Ett ökat tillgodoseende avdessa krav kan bl, a, komma atl medföra all riksdagsledamöterna i störreutsträckning behöver kvalificerad sekrelerarservice. En annan omständighet somredan aktualiserats genom regeringsskiftet är behovet av större resurserför partikanslierna för de riksdagsgmpper som företräder oppositionen. Även omutvecklingen i myckel lorde komma alt innebära ökade krav pålokaler med gott samband med kammare och ledamotsrum m, m,, kan den ocksåmedföra förändringar som minskar de sambandskrav som måste uppställas.Ändrade rutiner för kammarens arbete skulle kunna få en sådan effekt. mening tillgodoser det nu av förvaltningsstyrelsen framlagdaförslaget i tillräcklig grad del krav på flexibilitet som enligt det anfördamåste kunna ställas. Av väsentlig betydelse i denna del är bl. a. altexpansionsmöjligheterna är goda och att det finns möjlighet atl ulan alltförstora ingrepp i byggnaderna kunna omdisponera olika lokaler och lokalgrupper.Båda dessa villkor får enligt utskottets mening anses vara uppfyllda. Mot ettberäknat behov av lokaltillväxt fram om ca 15 000 kvmlägenhetsarea står en sammanlagd lägenhelsarea om ca 22 000 kvm till KU 1977/78:23 47 förfogandeför successiv expansion i närbelägna, väl samlade lokaler, till vilka åtkomstenär säkrad. Den planering av lokalerna i de olika byggnaderna som det aktuellaförslaget förutsätter synes vara sådan att omdisponeringar även av störrelokalgrupper lätt bör kunna företas utan omfattande ingrepp. Utskottetfömtsätter då att den närmare planläggningen och utformningen av förslaget, sommåste göras om detta till sina huvuddrag godkänns av , sker underbeaktande av kravet på flexibilitet. Detta innebär all den presentation avförslaget i dess detaljer, som flnns i de systemhandlingar som upprättats ochsom i huvudsak återgetts i bilaga 2, inte får betraktas som slutgiltig.Ändringar måste sålunda kunna företas, om förhållanden uppkommer som motiverardetta. Detta gäller självklart även under det fortsatta projekteringsarbetet. Iflera av de motioner som är aktuella har förslaget kritiserats på grund avatt sambandet mellan ledamotsbyggnaden - kanslihuset -och plenisalen i detpåbyggda riksbankshuset ansetts vara otillräckligt. I denna del har särskiltkommunikationsförhållandena vid voteringar fokuserats. Härvidlag innebärförslaget en förändring i förhållande lill den utformning av förslaget som varaktuell 1975, Då avsågs en förbindelse mellan ledamotsbyggnaden ochplenisalsbyggnaden i form av en särskild läckt gångbro över Stallkanalen i nivåmed plenisalen. Med hänsyn främst till det motstånd mot förslaget i denna delsom riktals av bl. a. på grund av ogynnsamma verkningar urmiljö- och sladsbildssynpunkl har förslaget om sådan gångbro inte kunnatvidhållas. I stället föreslås nu en särskild gångförbindelse i anslutning tillden beflntliga . Denna omläggning medför ökade förflyltningsavslåndsåväl horisontall som vertikalt. Enligt förslaget är del dock tekniskt ochpraktiskt möjligt för ledamöter i de längst bort belägna arbetsrummen att inomen tidsrymd av kunna förflytta sig från sina rum iledamotsbyggnaden till platserna i plenisalen. I förhållande till de rådandeförhållandena i det nuvarande riksdagshusprovisoriet vid innebärdetta att voteringsförberedelsetiden föriängs med ca en minut. mening bör en sådan utformning av förslaget kunna godtas. Utskottethar redan i det föregående behandlat frågan om expansionsmöjligheterna ochberäknade framlida behov för av ytterligare lokaler. Enligtutskottels mening är de möjligheter till framlida expansion som enligtförslaget står till förfogande tillräckliga och även i övrigt acceptabla.Utskottet vill understryka alt varje fortsatt expansion måste föregås avöverväganden av sambandskraven även för sådana funktioner som inte berörs avnågot expansionsbehov. Det allmänna krav på flexibilitet, som utskottet i detföregående uppställt för projektet i dess helhet, innebär atl den funktion somhar minst sambandskrav vid en expansion får föriäggas i lokaler som liggerlängst bort från de centrala riksdagsfunktionerna. Med beaktande härav finnerutskottet förslaget innebära betryggande garantier för atl i framtideneventuellt uppkommande expansionskrav, äveri av betydande storieksord- KU 1977/78:23 48 ning,skall kunna tillgodoses inom förslagets ram. Utskottet kan alltså accepteraförslaget också utifrån de nu aktuella aspekterna. beredning av ärendet har särskild uppmärksamhet ägnats åt frågan omutrymmena enligt förslaget för sammanträdesrum och för partigruppernaskanslier. För båda dessa lokalgrupper kan förutses snart uppkommande anspråk påökade lokaluirymmen. Enligt utskottets mening bör det inte uppkomma någrasvårigheter att vid projektets fortsatta planering tillgodose sådana anspråk.Behovet av sammanträdeslokaler är avhängigt av frågan om vilka typer avsammanträden som bör föriäggas till riksdagshus-komplexet. Enligt utskottetsmening bör sammanträdeslokaler- i vart fall när kammarplenum pågår -vara reserverade för sammanträden i vilka riksdagsledamöter deltar. Inteminst på grund av den internationella terrorismens utveckling under senare tidhar säkerhetsfrågorna fått en allt större betydelse. För all ett förslag tilllångsiktig lokalisering av skall kunna accepteras är det enligtutskottets mening ett oundgängligt villkor att säkerhetsfrågorna kan få entillfredsställande lösning. Under ärendets beredning har hithörande frågorsärskilt belysts. 1 ett demokratiskt samhälle som del svenska är det naturligtatt eftersträva lättillgänglighet och öppenhet också för del. Attavskärma och dess ledamöter från allmänheten genom spärrar och kontrollerär självfallet inte något eftersträvansvärt. Däremot måste möjligheterföreligga att på ett betryggande sätt hindra obehörigt tillträde genom t, ex,avspärrade men inbrottskänsliga öppningar mot angränsande bebyggelse. i denna del framgår, au de nuvarande provisoriska riksdagslokalernavid genom sin utformning och belägenhet inte i praktiken kan gesen betryggande säkerhetsnivå. I det föreslagna riksdagshuskomplexet påHelgeandsholmen kan däremot säkerhetsfrågorna ges en tillfredsställandelösning. Ur nu aktuella synpunkter är förslaget sålunda enligt ulskoltetsmening fullt godtagbart. Iflera av de i ärendet väckta motionerna har kritik framförts motkostnadsberäkningarna i förslaget, särskilt när det gäller kostnadsjämförelsermellan det föreslagna projektet och alternativet . I denna del harbl. a. anförts att kostnader inte har beräknats för sådanagmndförstärknings-åtgärder i fråga om riksbyggnaderna som torde bli nödvändiga. av byggnadskommittén kalkylerade kostnaderna för projektet ingårreservationer för grundmursförstärkningar. De utredningar som förelagils harklariagl all ytterligare grundförstärkningsåtgärder inte nu erfordras.Visserligen torde det därutöver komma all bli nödvändigt atl före år 2000utföra särskilda åtgärder bl, a, för att förhindra en sänkning av vattennivånoch att stränder eroderar till följd av vallengenomströmningen.Dessa åtgärder måste emellertid göras under alla förhållanden, om riksbyggnadernaskall bevaras. Kostnaderna härför kommer inte att bli högre om riksbyggnadernautnyttjas för behov efter en ombyggnad enligt del nu aktuella förslaget. Utskottet kan därför ansluta sig till KU 1977/78:23 49 byggnadskommitténsoch förvaliningsstyrelsens uppfattning alt ifrågavarande framlida kostnaderinte bör belasta det aktuella byggnadsprojektet. Denkritik som i övrigt riktats mot byggnadskommitténs kostnadsberäkningar avserfrämst jämförelsekostnaderna för ett Sergelstorgsaltemativ. Här har bl. a.Stockholms kommun invänt atl förslagets kostnadsuppskattningar i denna delligger alltför högt. 1 detta instämmer åtskilliga motionärer. Denomfattande utredning som förebragts i kostnadsfrågorna ger enligt utskottetsmening vid handen alt kostnaderna för i förslagetuppskattats i enlighet med normalt tillämpade normer och beräk-ningssätl förstatlig byggnadsverksamhet. Kostnadsuppskattningar av detta slag är självfalletalltid i sista hand resultatet av en rad bedömningar av förhållanden som ännuinte kan med exakthet anges. Utskottet kan emellertid inte finna fog förantagande att kostnaderna i denna del uppskattats orealistiskt i förslageteller att det eljest finns skäl att lägga en annan koslnadsbedömning förHelgeandsholmsalternativel lill grund för ärendets prövning. Vadgäller kostnaderna för ell eventuellt kvarblivande vid är dessaenligt utskottets mening myckel svåra alt med säkerhet beräkna. Som framgått avdet material som redovisas i bilagorna kan sådana kostnadsberäkningar göras påflera olika sätt och med i hög grad varierande resultat. Vad som förekommit idenna del ger enligt utskottet inte vid handen atl kostnaderna för elleventuellt kvarblivande vid i det långa perspektivet skulle blilägre för än vid en återflyttning till i enlighet medförslaget. Om man därtill förutsätter stora förändringar av de nuvarandebyggnaderna pekar allt på att koslnadema vid ell kvarblivande kan bli avsevärthögre. Därtill kvarstår kostnaderna för riksbyggnadema på . Förbedömningen av lokalfrågor på har utskottet dock intefunnit att skillnaderna i fråga om kostnaderna bör tillmätas någon avgörandebetydelse. Utskottet anser alt kostnaderna för det föreslagnaombyggnadsprojektet är godtagbara. Besluthar fattals om atl successivt skall flyttas till ny-ellerombyggda lokaler i . Flyttningen har inget direkt samband med fråganom ålerflytlning till . Tidsmässigt finns det dockett visst samband genom all ombyggnadsplanerna för vidkommande -enligt den tidplan som föreligger i ärendet -förutsätter att kanslihuset kanutrymmas under slutet av . mening är det självfallet önskvärt att de statliga byggnationer somblir följden av ett genomförande av planerna på såväl regeringskanslielsflyttning till som återflyttning till Helgeandsholmensamordnas i den utsträckning som är möjlig och alt åtgärder vidtas för atlförhindra ökade kostnader genom onödig forcering av vissa byggnadsarbeten. Dentidplan som föreligger i ärendet och som innebär all sommaren/hösten1983 flyttar tillbaka till bör enligt utskottets bedömning varaförenlig med dessa önskemål. 4 1977/78. KU 1977/78:23 50 Utskottet har i del föregående redogjort för en radolika aspekter ur vilka det nu aktuella förslaget har granskals. Vid enbedömning av förslaget, som innefattar även de aspekter som inte särskiltbehandlats, finner utskottet atl del framlagda förslaget utgör en ändamålsenliglösning av lokalfrågor i överensstämmelse med det av i maj1975 fattade principbeslutet om en återflyttning lill ombyggda lokaler påHelgeandsholmen. Motdenna bakgmnd bör enligt utskottets mening de i ärendet väckta motionernabedömas. Medhänsyn till vad utskottet i det föregående anfört flnns det enligt utskottetsmening inte anledning att ompröva principbeslut om enåterflyttning till . Utskottet anser del inte hellererforderiigt att riksdagsbeslut och med del framlagda förslagelsändamålsenlighet på nytt utreda Sergelstorgsallemativet. Utskottets bedömningav det framlagda ombyggnadsförslagel är positiv. Utskottet finner det därföruteslutet att nu överväga ytteriigare ombyggnadsplaner för , sombegärts i motionerna 1976/77:58, 1977/78:9 och 1977/78:920. På anförda skälavstyrker utskottet samtliga i ärendet föreliggande motionsyrkanden. Medde modifikationer som angetts i det föregående tillstyrker utskottet förslaget1977/78:5 och - i vad gäller anslag för /79 -propositionen1977/78:100 såvitt nu är i fråga. 1. med bifall till förslaget 1977/78:5 yrkandet 1 ochmed avslag på motionerna 1976/77:581,584,589 yrkandet 2,592,1977/78:3,9, 18-21samt 920 yrkandena I och 3 godkänner det av förvaltningsstyrelsen redovisadeombyggnadsförslaget, 2. med anledning av förslaget 1977/78:5 yrkandet 2beslutar om projektering och genomförande av ombyggnadsförslagel i huvudsakligöverensstämmelse med i förslaget framlagd redovisning och huvudtidplan, 3. med bifall till förslaget 1977/78:5 yrkandet 3godkänner all ombyggnadsförslaget genomförs inom kostnadsramen 260 000 000 kr.i prisläge i vad gäller byggnaderna samt godkänner atl inredning ochutmstning genomförs inom kostnadsramen . 4. med bifall till förslaget 1977/78:5 yrkandet 4såvitt nu är i fråga till Den inre riksdagsförvaltningen: Nytt riksdagshus pätilläggsbudget II till statsbudgeten för budgetåret \911/undersjuttonde huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 5. med avslag på motionen 1977/78:920 yrkandet 2 ochmed bifall till propositionen 1977/78:100 bilaga 20 punkten B 5 och KU 1977/78:23 51 förslaget1977/78:5 yrkandet 4 såvitt nu är i fråga till Den inre riksdagsföiyaltningen:Nytt riksdagshus för /79 under sjuttonde huvudtiteln anvisar ettreservationsanslag av , 6. uppdrar åt förvaltningsstyrelsen atlvid det fortsatta arbetet med ombyggnadsförslaget beakta vad utskottet i detföregående anfört om förslagels delaljgenomförande. Närvarande:Kari (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), (),(), () och (). avHolger (), (), (), (),() och (), vilka ansett alt utskottetsyttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Långt före enkammarreformen stod det mot bakgrundenav ökade arbetsuppgifter och ändrade arbetsformer klart allriksdagens lokalbehov inte kunde tillgodoses i påHelgeandsholmen. Vid åtskilliga tillfällen fördes därför fram olika förslagbeträffande om-, till- och nybyggnader på . a. diskuteradesi samband med författningsutredningens arbete under 1950- och 1960-laletombyggnadsförslag som förutsatte all skulle ta i anspråk även det år1906 färdigställda riksbankshuset, liksom olika förslag om tillbyggnad,exempelvis av flygelbyggnader kring Riksplan. Sådana mera genomgripande förslagkom som bekant ej atl genomföras. 1 stället tillgodosågs successivtökade lokalbehov mer eller mindre tillfälligt och provisoriskt. Delta kunde skedels genom utflyttning av vissa riksdagsorgan - justitieombudsmanna-ämbetet,riksgäldskontorel, revisorers kansli, ochsedermera även konslitutionsutskoltet - dels genom mindre tillbyggnader (deviktigaste ), dels genom ianspråktagande avpersonalbostäder och anskaffande av lokaler utanför KU 1977/78:23 52 Helgeandsholmen.Sedan frågan om övergång från två- till enkammarsystem ytteriigare hadeaccentuerat lokalfrågor på ansågs tiden vara inne altpröva dessa frågor i hela deras vidd. Beslut härom fattades av . Undervåren 1968 beslöt vidare att anta ett erbjudande från de kommunalamyndigheterna i om en provisorisk föriäggning av vid . /71 flyttade in i dessalokaler. Den nya arbetsplatsen blev i fråga om utrymmen vida överlägsen den gamla. Somett led i utredningsarbetet med lokalfrågor på längre siktgenomfördes en nordisk arkitekttävling avseende förslagtill permanent riksdagshus. Tävlingen begränsades dock till all avse om- ellernybyggnad på . De tävlande flck sålunda inte möjlighet atlföreslå en föriäggning utanför , exempelvis vid , eller ta i anspråk byggnader eller mark i , t. ex. kanslihuseteller andra departementsbyggnader. Resultatet av tävlingen redovisades underhösten 1973 för , som beslöt atl två huvudalternativ i husfråganskulle närmare utredas, nämligen dels kvarblivande vid , delsåterflyttning till efter ombyggnad av det gamla riksdagshuset.Beslutet innebar bl. a. att två tidigare diskuterade alternativ skulle avföras,nämligen dels nybyggnad på efter rivning av det gamlariksdagshuset, dels hela alternativet nybyggnad på Nedre . Beträffandeombyggnadsaliernalivet framhölls att inget av de vid arkitekttävlingenframkomna förslagen kunde komma till utförande i oförändrat skick. Riksdagenunderströk vikten av att det fortsatta utredningsarbetet kunde bedrivas såförutsättningslöst som möjligt inom de angivna ramarna.