bet · G101AU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Det finns också anledning att i dettasammanhang notera hur den borgerliga regeringen genom de särskildadelegationerna fräntrält det direkta ansvaret för att omedelbara och kraftfullaåtgärder vidtas för alt möta de uppkomna problemen. förordade socialdemokratin en klartannorlunda inriktning av den ekonomiska politiken. Industriinvesteringarnaskulle ges ett ökat stöd genom inrättande av en särskild strukturfond.Kraftfulla insatser skulle göras för att dämpa prisstegringarna. Budgetunderskottetskulle minskas genom en rad olika inkomstförstär-kande åtgärder, vilket skulleha medfört ett lägre ianspråktagande av den inhemska kreditmarknaden och enklart lägre iriternationell skuldsättning. Meden sådan ekonomisk politik kunde vårt lands ekonomiska läge ha utvecklatsmindre ogynnsamt än vad som skedde , Denstörsta skillnaden skulle ha uppnåtts på investeringsområdet. Ensocialdemokratisk bostadspolitik hade kunnat undvika den kraftiga nedgång ibostadsbyggandet som inträffade . AU 1977/78: 23 52 kunnatupprätthålla sysselsättningen inte endast i byggsektorn utan även i den långaraden av industriföretag som fungerar som underleverantörer tillbyggnadsverksamheten. Genomatt strukturfonden hade kommit i verksamhet redan pä ett tidigt stadium under1977 hade bättre förutsättningar skapats för att undgå den kraftigaförsvagningen av industriinvesteringarna. Dessutom hade pä ett helt annat sättstrukturfrågorna i svenskt näringsliv kunnat angripas. Sammanfattningsviskan det hävdas att om den ekonomiska politiken följt de avsocialdemokraterna uppdragna riktlinjema hade produktionsutvecklingen blivitstarkare, framför allt tiU följd ay en hög- . Med dettahade följt att människorna hade kunnat, beredas sysselsättning inom denegentliga produktionen i en väsentligt större utsträckning än vad som ärfallet. Behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder hade väsentligt kunnatbegränsas. Därmed hade också förutsättningarna för en effektiylokaliseringspolitik väsentligt förbättrats. Politikför sysselsättning och regional balans Den långa rad motioner rörande regionalpolitiskainsatser som utskottet har att behandla visar hur sysselsättningen nu hotas istora delar av landet, hur riskerna för en växande regional obalans tilltar ochhur oron griper omkring sig. Enframgångsrik sysselsättningspolitik, som grundval för förstärkt, regionalbalans, förutsätter att enskilda politiska beslut konsekvent föregås av enprövning av deras såväl omedelbara som långsiktiga effekter päsysselsättningen. Först med en sådan politik kan målet arbete åt allaförverkligas. krävs en målmedveten samordning av handlandet inom ettstort antal verksamhetsområden. Riktlinjerna för den ekonomiska politiken,finanspolitiken, närings- och branschpolitiken, energipolitiken,investeringspolitiken inkl. byggnadsverksamheten samt forsknings- ochutvecklingspolitiken måste formas med utgångspunkt i en framtidsinriktadstrategi, där politiska ställningstaganden kan iiiordnas i ett system avsamverkande åtgärder för utveckling, sysselsättning och regional balans. Medden tidigare genomgången av den faktiska utvecklingen resp. den förda politikenhar utskottet kunnat konstatera att regeringens sysselsättningspolitik intesvarat upp till dessa grundläggande fömtsättningar. Därmed har bl. a. behovetav arbetsmarknadspolitiska insatser ökat utöver vad som behövt betingas avkonjunkturutvecklingen. Den regionala balansen har kommit att hotas. AU 1977/78: 23 53 2.Mer aktiv roll för landstingen i länsplaneringsarbetet (mom. 2) dels att den del av utskottets yttrande på s. 12som börjar "När utskottet" och slutar "aktuella delen"bort ha följande lydelse: Utskottetvill med anslutning till vad som anförs i motionen till en början framhållaatt det är angeläget att sysselsättningsplaneringen på lokal och regional nivåges en bred förankring genom aktiv medverkan från alla berörda parter.Planeringen angår inte bara statliga, landstings- och primärkommunala organ. I arbetetmåste också delta näringslivs-, fackliga och andra intresiseorganisationer.Arbetet bör ske i så decentraliserade former som möjligt. Därmed skapasfömtsättningar för att nå ut till de enskilda medborgarna, som planeringenytterst gäller- Likaviktigt som att planeringsarbetet bör ha bredaste möjliga förankring är attansvaret för den samlade sysselsättningspolitiken och för fördelningen avresurserna åvilar staten. Det moderna välfärdssamhället kräver attstatsmakterna har möjlighet att utöva ett övergripande inflytande översamhällsutvecklingen. Härav följer att beslut om sysselsättningspolitiska måloch avvägningen i stort av de ekonomiska insatser som skall göras för att nådessa mål bör ligga i en och samma hand. Detta hindrar självfallet inte attbeslutanderätten delegeras till regionala organ inom bestämda ramar. Motovan angivna bakgrund kan utskottet inte acceptera det i budgetpropositionengjorda uttalandet om en mer aktiv roll för landstingen och deställningstaganden som ligger bakom det. Att landstingen skall medverka iplaneringsarbetet är självklart, och det har redan under-stmkits ovan. Med denmer aktiva rollen är emellertid avsett att flytta över ansvaret för denregionala planeringen från länsstyrelserna till landstingen. Därmed äventyrasstatsmakternas möjligheter att ta det övergripande ansvaret för den regionalautvecklingen. En sådan ändring kan inte accepteras. Dess konsekvenser harnärmare belysts i den socialdemokratiska reservationen tillkonstitutionsutskottets betänkande 1977/ 78: 33 med anledning av motionerrörande den regionala samhällsförvaltningens organisation m. m. vartillhänvisas. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört med anledning avmotionen, delsatt utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande mer aktiv roll för landstingen i länsplaneringsarbetet attriksdageii med bifall, till motionen 1977/78:893, yrkandet 22, som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 5 1977/78.18 saml. AU 1977/78: 23 54 3.Omprövning av ortsplanen (mom. 3) dels att den del av utskottets yttrande på s. 12som börjar "har" och slutar "förevarande del"bort ha följande lydelse: Somunderstrukits i den socialdemokratiska partimotionen utgör ortsplanen enkonkretisering av den långsiktiga inriktningen av regionalpolitiken.Principerna för planen och målen för densamma bör därför enligt utskottetsuppfattning ligga fast. Vad nu sagts utesluter självfallet inte att manframdeles kan behöva göra de modifieringar i planen vartill utvecklingen i deolika ortstyperna kan föranleda. Vad utskottet anfört i anslutning tillmotionen bör bringas till regeringens kännedom. delsatt utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse: 3. beträffande omprövning av ortsplanen attriksdagen med bifall till motionen 1977/78: 893, yrkandet 23, som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 4.Befolkningsramarna (mom. 5) Desocialdemokratiska reservanterna anser, delsatt den del av utskottets yttrande pä s. 13 som börjar "Sammayrkande" och slutar "föreliggande motionsyrkandet" bort haföljande lydelse: Detförslag lill befolkningsramar som den socialdemokratiska regeringen lade frami propositionen 1975/76: 211 medgav den flexibilitet som är nödvändig i denregionalpolitiska planeringen. Genom, de uttalanden som vidriksdagsbehandlingen av propositionen gjordes om att planeringen för varje länbör inriktas efter viss del av ramen övergavs i realiteten denna princip.Riksdagsbeslutet innebär i praktiken att planeringen i länen inriktas på ettt\y, t befolkningstal. Som framhålls i den socialdemokratiska partimotionenblir konsekvensen härav att kommunernas och länsorganens planering binds påett sätt som gör det svårare för dem att lösa de inomregionala problemen.Riksdagen bör därför , med frångående av de gjordauttalandena, fastställa att för planeringen i länen skall tillämpas den tekniksom avsågs med de befolkningsramar som föreslogs i propositionen 211. med tillstyrkande av motionen anfört bör regeringen underrättas om. delsatt utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse: 5. beträffande befolkningsramarna att medbifall till motionen 1977/78: 893, yrkandet 21, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört. AU 1977/78: 23 55 m. av förädlingsindustri med anknytning till jord- och skogsbruk (mom. 6) dels att den del av utskottets yttrande som pä s.14 börjar "Med anledning" och på s. 15 slutar "någonåtgärd" bort ha följande lydelse: Defrågor om lokaliseringen m. m. av förädlingsindustri med anknytning till jord-och skogsbmk som har tagils upp i den socialdemokratiska partimotionen och imotionen av m. fl. (s) uppmärksammas självfallet inomlänsplaneringen. Möjligheterna att där lösa frågorna är emellertid beroende avde allmänna riktlinjer som dras upp för jordbruks- och skogspolitiken. Vidutformningen av denna politik måste därför konsekvent på riksplanet beaktasäven frågor om lokaliseringen av förädlingsverksamheten. Vadsärskilt beträffar skogsnäringen noterar utskottet att det från regeringenssida har aviserats att en proposition i ämnet skall föreläggas senasti början av är 1979. Propositionen skall baseras skogsutredningsbetänkande Skog för framtid (SOU 1978: 6) och på ett inom industridepartementetbedrivet utredningsarbete om skogsindustrins framtid. Avsikten uppges vara attpresentera förslag till ett samlat näringspolitiskt program för skogsnäringen.Utskottet anser det angeläget att man i propositionsarbetet behandlar den imotionen av m. fl. (s) väckta frågan om tryggande av sysselsättningeni brukssamhällen och andra mindre orter som domineras av träbearbetandeindustriföretag liksom den i socialdemokraternas partimotion aktualiseradefrågan om småsågarnas virkesförsörjning. Regeringenbör underrättas om vad utskottet anfört med anledning av de båda motionerna. delsalt utskottefs hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. beträffande lokalisering m. m. av förädlingsindustrimed anknytning till jord- och skogsbruk att med bifall tillmotionerna 1977/78: 893, yrkandet 24, och 1977/78: 1324 som sin meningger,regeringen till känna vad utskottet anfört. Ändradevillkor för bidrag till kommunala industrilokaler (mom. 23) dels att den del av utskottels yttrande pä s. 21som börjar "Motsvarande yrkanden" och slutar "aktuellamotionsyrkandet" bort ha följande lydelse: Utskottetkan ansluta sig till de socialdemokratiska förslagen. En anpassning avbidragsreglerna till vad som gäller för de statliga industricentra innebär har garantier för att lokalerna i förväg är åt- AU 1977/78: 23 56 minstonedelvis uthyrda och därmed i rimlig tid också tas i bruk och skapar nysysselsättning. På orter med särskilda svårigheter bör det dock vara möjligt,liksom beträffande det statliga industricentret i , att eftersärskild prövning efterge kravet pä förhandsuthyrning. Vidareinnebär anpassningen till reglerna för de statliga industricentra att den delav kapitalkostnaden som inte täcks av statsbidraget skall tas ut vidhyressättningen. En regel av den innebörden bör tas in i de bidragsbestämmelsersom regeringen har utfärdat. Sommotionärerna föresilär bör bidragsverksamheten administreras avarbetsmarknadsstyrelsen. Regeringenbör underrättas om vad utskottet anfört med anledning av motionen 893. dels att utskottets hemställan under 23 bort haföljande lydelse: 23. beträffande ändrade villkor för bidrag till kommunalaindustrilokaler att med anledning av motionen 1977/78: 893, yrkandet20, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. avde socialdemokratiska ledamöterna som anför: Åtgärderi vissa orter och områden Vi har inte reserverat oss till förmän för några avde motioner som rör enskilda län eller orter. Det innebär inte att vi ansermotionärernas uppfattningar felaktiga. Tvärtom framställs i åtskilliga motionerbeak-tansvärda synpunkter och krav. Det framstår emellertid i rådande läge intesom meningsfullt alt yrka bifall till några av motionerna eftersom regeringensuppläggning av den ekonomiska politiken omöjliggör en effektiv regionalpolitik.Om politiken läggs om efter de riktlinjer vi angivit i reservation 1 skapasdäremot möjligheter att tillgodose angelägna önskemål och behov från olikaregioner. Vivill också framhålla att den omständigheten att vi inte reserverat ossbeträffande de olika länen inte innebär att vi i alla hänseenden delar demotiveringar för avslag som utslcottet för fram. Det gäller exempelvisbeträffande , där motiveringen innebär att man bör förlita sigpå de självläkande krafterna för att lösa de regionalpolitiska problemen. Detfinns också i motiveringen på olika ställen en överdriven tilltro till attsärskilda grupper i liinen skall lösa omfattande och svårbemästrade problemeller alt begränsade insatser som regionala utvecklingsfonder skall ha ensådan effekt. Som framhållits är det knappast ändamålsenligt att diskuterasådana detaljer så länge de gmndläggande förutsättningarna för en offensivsysselsättningspolitik i folkflertalets intresse saknas. AU1977/78: 23 Uppgifter om befolkning och sysselsättning i länen 31/12 1973 31/12 1977 löshet enl. kvart. ledig plats vid februari månads slut 19781 'Allmän platsanmälan införd i , , län. AU1977/78: 23 -------- griins -rör del ;illni;inna siöd- _ griins för del inre stödoniräilct gränsomrädcn bctrdffiinde vilka särskild hiinsyn skall tasvid prövning av regional|X)liiiskt stöd (grå zonen) AU 1977/78: 23 59 Motionerna ...................................................... . 2 Utskottet ........................................................ . 8 Regionalpolitikensinriktning och förutsättningar ......... 8 Planeringsfrågor ................................................ . 11 Särskilda frågor omlokaliseringsstöd ...................... .. 15 Regionalpolitiskt stöd1978/79 ............................... .. 17 Särskilda stödåtgärder iglesbygder ........................ .. 19 Bidrag till kommunalaindustrilokaler......................... .. 20 Motioner om vissa orteroch områden....................... 21 Utskottets hemställan .......................................... 41 Reservationer (s)................................................. . 45 Regionalpolitikensfömtsättningar och inriktning ...... .. 45 Mer aktiv roll för landstingeni länsplaneringsarbetet .. 53 Omprövning av ortsplanen .............................. .. 54 Lokalisering m.m, avförädlingsindustri med anknytning till jord- och skogsbruk 55 Ändradevillkor för bidrag till kommunala industrilokaler ,, 55 Särskilt yttrande (s)............................................. 56 Åtgärder i vissa orter ochområden.......................... .. 56 Uppgifter om befolkning ochsysselsättning i länen.. .. 57 Stödomrädesindelning 1978 ............................... .. 58