bet · G101AU10 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om upphävande av lagen om begränsning av samhällsstöd vidarbetskonflikt 1 motionen 1976/77:908 av m. fl. (vpk)yrkas att beslutar 1. att upphäva lagen om begränsning av samhällsstödvid arbetskonfiikt (93), 2. alt hos regeringen anhålla att erforderligaändringar görs i aktuella förordningar, kungörelse och reglementen som stadgarbegränsning av samhällsstöd vid arbetskonflikt. En princip inom svensk arbetsrätt är att samhälletvid arbetskonflikt skall uppträda neutralt i förhållande till parterna. Ettutflöde härav är lagstiftningen om begränsning av samhällsstöd vidarbetskonflikt. Enligt denna skall samhällsstöd inte utgå till arbetsgivareeller arbetstagare som är indragen i arbetskonflikt. Under1920-talet och början av 1930-talel stod reglerna om samhällsstöd vidarbetskonflikt, de s. k. konfliktdirektiven, i centrum för den politiskadebatten. De regler som skapades i början av 1930-talel avlöstes av enny lagstiftning. De centrala reglerna återfinns i lagen (1969:93) om begränsningav samhällsstöd vid arbetskonflikt. 1 den lagen anges vad som avses medarbetskonflikt, kretsen arbetstagare och arbetsgivare som omfattas av lagen,processuella regler m. m. Lagen anger inte vilka typer av samhällsstöd somavses. Bestämmelser härom återfinns i stället i de olika författningar somreglerar resp. stödform. F. n. finns bestämmelser härom i lagen om arbetslöshetsförsäkring,lagen om kontant arbetsmarknadsstöd, arbetsmarknadskungörelsen(arbetslöshetshjälp, utbildningsbidrag och fiyttningsbidrag) ochstudiestödslagen. Lagstiftningenavser med arbetskonflikt strejk eller lockout eller därmed jämförligstridsåtgärd. Den som blir indragen i arbetskonflikt genom alt motpartenanvänder stridsåtgärd som är olovlig enligt lag eller kollektivavtal uteslängsinte från samhällsstöd. Enligtden lagstiftning som antogs är det endast de som är arbetslösa på grundav att de är direkt indragna i arbetskonflikt som stängs av från möjlighet attfö samhällsstöd vid arbetskonflikt till skillnad från tidigare gällandekonfliktdirektiv som innebar att även indirekt arbetslösa - permit- 1 1977/78. AU 1977/78:10 2 teradeeller på annat sätt friställda - kunde förlora sin rätt till stöd om de hadeekonomiskt intresse av konfliktens utgång. Den gällande huvudregeln atl endastdirekt berörda omfattas av lagstiftningen kompletteras av en särskild regel föroorganiserade arbetstagare eller'arbetstagare som är organiserade men inte ärbundna av kollektivavtal. Sådana arbetstagare på en arbetsplats där det råderkonflikt jämställs med direkt konfliktindragna arbetstagare och avstängs alltsåfrån samhällsstöd under förutsättning dels att de har i huvudsak sammaarbetsuppgifter som de stridande, dels att de stridande utgör flertaletarbetstagare med sådana arbetsuppgifter på arbetsplatsen. Somframgår av vad tidigare anförts är företagare och anställda i principjämställda enligt lagstiftningen. Med hänsyn till utformningen av vissa stödformer- lån och bidrag - har det inte ansetts erforderligt med särskildaneutraliietsbestämmelser för företagsstöd. I förarbetena till lagen utgår manfrån att myndigheter, som beviljar stöd, självmant beaktarneutralitetsaspek-len. Det kan för arbetsgivare som är indragen iarbetskonflikt ge anledning lill att avgörandet i ett stödärende uppskjutseller att beslutat stöd innehålls. Närdel gäller ärenden enligt lagen om begränsning av samhällsstöd vidarbetskonflikt gäller inte vanliga besvärsregler. I lagen har uppställts ensärskild bestämmelse att beslut av central förvaltningsmyndighet i ettstödärende skall överklagas till arbetsdomstolen. Vid riksdagsbehandlingen av den proposition,1969:76, som ligger till grund för gällande regler yrkade representanter förvpk avslag på propositionen och upphävande av de s. k. konfliktdirektiven. Vid1974 års återkom vpk i en partimotion lill frågan och yrkade ati dengällande lagstiftningen skulle upphävas. avstyrkte i sitt avriksdagen godkända betänkande (InU 1974:23) motionen och anförde därvid bl. Enligt utskottets uppfattning medför det orimligakonsekvenser om man -vilket motionsyrkandet innebär - upphäver själva principenatl samhället skall vara neutralt vid arbetskonflikter och inte ekonomisktstödja någondera parten. Motionärerna synes f ö. inte vilja i praktikenacceptera konsekvenserna av sitt eget förslag, då de i motionen uttalar attdet är rimligt "alt arbetare som är berörda av konflikt utestängs frånsamhällsstöd då de uppbär konflikiersätining från sin fackligaorganisation". En sådan inställning borde leda till alt i vart fallgrunden för lagstiftningen accepteras. En annan sak är alt reglernas innehållkan kritiseras om de inte ger uttryck för neutralitetsgrundsatsen. Motionärerna kritiserar vidare att bestämmelsernagör skillnad mellan lovliga och olovliga konflikter. Samhällsstöd kan nämligenutgå till den som är indragen i arbetskonflikt genom stridsåtgärd frånmotpartens sida, som är olovlig. Utskottet har svårt att förstå motionärernasståndpunkt. Så länge samhället ställer sig avvisande till stridsåtgärder, somär förbjudna enligt lag eller avtal, är det inte rimligt att en part skalldrabbas om olovlig stridsåtgärd AU 1977/78:10 3 vidtasav en motpart. Avstängning från samhällsstöd bör alltså inte drabba den som ärindragen i en konflikt genom en från motsidan företagen olovlig strejk ellerlockout. Slutligenangriper motionärerna bestämmelserna under påstående att det endast ärsamhällsstöd till arbetstagare som dras in vid konflikt, medan motsvarandebegränsning inte drabbar arbetsgivare. Inte heller på denna punkt kan utskottetdela motionärernas uppfattning. Samhällsstöd till företagare torde till följdav konstruktionen på olika stödformer endast i undanlagsfall förbättra ettföretags situation i en konflikt. 1 förarbetena till lagstiftningen hardessutom förutsatts att myndigheterna självmant beaktar neutralitetsaspektenvid företagsstöd. Detta kan medföra uppskov med beslut i ett stödärende ellerinnehållande av beslutat stöd. Utskottet har sig inte bekant något fall där delpåståtts att samhällsstöd till förelag utgivits på ett oneutralt sätt. Den svenska arbetsrätten bygger på grundsatsen attsamhället skall vara neutralt vid konflikter på arbetsmarknaden. Del innebäratt stöd t. ex. i form av arbetslöshetsersättning inte utgår till den somdirekt är indragen i arbetskonflikt. Imotionen yrkas att gällande regler om begränsning av samhällsstöd skallupphävas. Motionärerna anser atl reglerna inte är neutrala ulan ensidigt riktarsig mot de anställda. Som belägg härför åberopas den bestämmelse som säger attsamhällsstöd inte dras in om en motpart vidtagit en olovlig stridsåtgärd. Ensådan regel kan enligt motionärerna endast rikta sig mot arbetstagarna"eftersom arbelsköparna aldrig behöver tillgripa olagliga elleravtalsstridiga lockouter". Det sägs vidare alt problemet har skärpts genomatt medbestämmandelagen enligt motionärernas uppfattning innebär atlarbetslagarna lättare än förut kan drabbas av lockout. Motionärerna anmärkerockså på alt i författningar som reglerar stöd lill företagen inte tas införeskrifter som hindrar atl stöd utgår i samband med arbetskonflikt.Motionärerna gör f ö. gällande alt det i praktiken inte går att dra in stöd somtilldelats företag. År1974 avstyrkte inrikesulskottet en motion med samma syfte som den förevarande.Utskottet anförde bl. a. att del skulle leda till orimliga konsekvenser om manupphävde principen om samhällets neutralitet vid arbetskonflikter. Utskottetavvisade också den kritik som motionärerna riktade mot lagstiftningen och somupprepas i den nu aktuella motionen. Utskottet ansåg bl. a. alt del inte ärrimligt alt dra in samhällsstöd till en part som drabbats av en konflikt somstrider mot lag eller avtal. Utskottet påvisade också att principen omindragning av stöd i samband med konflikt gälleräven för arbetsgivare. 1förarbetena till lagen har nämligen förutsalts att myndigheterna självmantskall beakta neulralitetsaspekten. Deskäl som anfördes mot motionärernas förslag gäller alltjämt. Vad somanförts om medbestämmandelagen föranleder inte annat bedö- AU 1977/78:10 4 mande.Rättsläget har inte ändrats på något sätt som ger anledning att ompröva degällande reglerna om samhällets neutralitet vid arbetskonflikt. Utskottetavstyrker alltså motionen. alt avslårmotionen 1976/77:908. Närvarande:Rolf (), (), (), (), i (s), (), (),(), (), (), (c), (), (), () och ().