bet · G101KrU24 · 1977-12-31 00:00:00 — 1 varje fall bör pensionärerna beredas enlättnad. Äveni motionen 1977/78: 1795 framhålls lokalradions resursbehov. Motionärernaunderstryker att lokalradion vid starten fick begränsade resurser, vilketinneburit att man i många län inte kunnat ha journalister placerade utanförhuvudorten. De menar att en lokalradio utan lokalredaktioner inte fungerar. Istället för att starta försöksverksamhet med närradio anser motionärerna attlokalradion bör decentraliseras och byggas ut till att täcka inte barahuvudorterna i resp. län utan länen som helhet. Enligtmotionen 1977/78: 1796 bör anslagen till och till SverigesLokalradio även i fortsättningen särredovisas. För att bl. a. möjliggöra enförbättring av programkvaliteten och en utbyggd programverksamhet på olikaområden föreslås en ökad medelstilldelning för med 60 milj. kr.jämfört med innevarande år. För lokalradion föreslås en ökning av anslaget tilldriftkostnader med 15 milj. kr. Det innebar en ökning i jämförelse medregeringens förslag på sammanlagt 24,1 milj. kr. I verkligheten blir,framhåller motionärerna, med den organisationsmodell de förordar tillskottettill programverksamheten betydligt större genom att inga extra kostnaderdrabbar företaget på grund av icke motiverade organisatoriska förändringar. Imotionen framhålls också vikten av att lokalradion får möjlighet att bygga utett system med underredaktioner, för att bättre kunna spegla lokala frågor ochförhållanden. Detta har motionärerna beaktat i sitt förslag tillm.edelstilldelning. Deti samma motion framfördti yrkandet 17 synes åsyfta att framhålla vikten av attradioföretagen får tillräckliga resurser. Närdet gäller medel för investeringar är motionärerna inte beredda att i årföreslå en höjning utöver det belopp som beräknas i propositionen. Enligtderas mening bör dock medel för investeringar ges hög prioritet under denärmaste budgetåren. Det föreslagna investeringsbeloppet om 60,1 milj. kr.föreslås i motionen fördelat så att tilldelas 58,1 milj. kr. ochSveriges Lokalradio 2,0 milj. kr. för nästa budgetår. KrU 1977/78: 24 79 Den anslagsuppräkning om ytterligare 100 milj. kr.som föreslås i motionen 1977/78: 1799 motiveras bl. a. med att det utöverkostnadshöjningar för de ändamål som redovisas i propositionen tillkommer enrad utgifter som föredragande statsrådet inte beaktat. Hit hänför motionärernabl. a. ökade kostnader för den tunga produktionen och för personalutvecklingm.m. De anser vidare att lokalradion behöver en resursförstärkning på minst 35milj. Övriga i motionen framlagda förslag kostnadsberäknastill ca 10 milj. kr. Till grund för anslagsyrkandet i motionen liggeroförändrad organisation av . Yrkandeti motionen 1977/78: 1800 avser ett belopp om ytterligare . för imotionen förordad utvidgad försöksverksamhet med text-TV. Enligt propositionen bör moderbolaget fatta beslutom bl. a. medelstilldelningen till programbolagen inom de totalramar som angesför koncernen för verksamhet som finansieras med avgiftsmedel resp. överstatsbudgeten. I linje härmed har i de beräkningar av medelsbehovet för denallmänna programverksamheten och lokalradioverksamheten som redovisas ipropositionen till skillnad från vad som har varit fallet Lokalradios anslag inte särredovisats. Utskottetanser att en sådan ordning är konsekvent utifrån de organisationsprinciperutskottet ställt sig bakom. Det bör således ankomma på att isamråd med Lokalradio besluta om den närmare fördelningen av medlen.Med hänsyn härtill avstyrker utskottet förslaget i motionen 1977/78: 1796 attSveriges Lokalradios anslag även i fortsättningen skall särredovisas (del avyrkande 25). Vadbeträffar medelsberäkningen för programverksamheten nästa budgetår avstyrkerutskottet motionen 1977/78: 1796, yrkande 17 och del av yrkande 25, samtmotionen 1977/78: 1799, yrkande 2. Utskottet föreslår att godkännerdet i proposidonen framlagda förslaget till medelsberäkningar för denavgiftsfinansierade radio- och TV-verksamheten. Utskottet,som under punkten 2 tagit ställning till frågan.om kompensation förkostnadsökningar, har ingen erinran mot att bemyndigar regeringen attfastställa kompensation för driftkostnadsökningar allteftersomkostnadsförändringarna blir kända. Utskottetansluter sig till departementschefens ståndpunkt i fråga om mottagaravgifternasstorlek fr. o. m. . Imotionen 1977/78: 1785 föreslås att pensionärer med pensionen som enda inkomstbefrias från erläggande av mottagaravgift. Med anledning härav konstaterarutskottet att en sådan ordning skulle medföra behov av betydande administrativainsatser. Dessutom skulle det möta KrU 1977/78: 24 80 storapraktiska svårigheter att precisera vilka hushåll som hörde komma i åtnjutandeav avgiftsbefrielse. Utskottet avstyrker yrkande 3 i motionen 1977/78: 1785. Inågra motioner framförs önskemål om ökade resurser till olika delar av radio-och TV-verksamheten. Sålunda tas frågan om barnprogrammens ställning upp i denförra året väckta motionen 1976/77: 962, medan lokalradions resursbehovbehandlas i motionerna 1977/78: 1783, 1785, 1795 och 1796. I vad gäller den förstnämnda motionen får utskottet anföra följande. Delademeningar torde inte råda om vikten av att radio och TV kan erbjuda barn ochungdom ett mångsidigt programutbud som stimulerar och aktiverar. Utskottet ärense med motionärerna om att det är angeläget att barnprogrammen ges en vältilltagen programtid och att denna programverksamhet ges tillräckliga resurser.Enligt utskottets mening kan man utgå från att de resursförstärkningar somberäknats för programproduktionen i kvalitetshöjande syfte även skall kommabarn- och ungdomsprogramverksamheten till del. Det bör vidare uppmärksammas attdepartementschefen i anslutning till sina uttalanden om våldsinslag iTV-program framhåller att det är viktigt att programsättningsprinciperna itelevisionen samverkar med hemmens strävan att inte utsätta barnen för deskadliga följder sådana inslag kan få. Detta uttalande ligger helt i linje medvad motionärerna anfört. Medhänsyn till det anförda anser utskottet inte att det behövs något särskilt tillkännagivandetill regeringen om programtid och programresurser för barnprogram i TV.Utskottet avstyrker därför yrkande 7 a i motionen 1976/77: 962. Demotionsyrkanden som gäller lokalradion syftar i huvudsak till en utbyggnad avunderredaktioner. Motionärerna vänder sig emot att departementschefen utgåttfrån att det resurstillskott som fram t. o. m. budgetåret1985/86 förutsatts för lokalradions del i första hand kommer att användas föratt förbättra villkoren vid de nuvarande produktionsorterna och endast i ettmindre antal fall för att inrätta underredaktioner. Lokalradionsverksamhet har byggts upp och har inletts ihela landet. Erfarenheterna under inledningsskedet har visat att SverigesLokalradio behöver tillföras ytterligare resurser. har i sinanslagsframställning för nästa budgetår framhållit som angeläget att tendensertill att lokalradion utvecklas dll en residensstadsradio motverkas på etttidigt stadium. Med hänsyn härtill har medel begärts för inrättande av ettantal underredaktioner. Behovet av en konsolidering av den nuvarandeverksamheten har också betonats. mening är det angeläget att lokalradioverksamheten tillförspersonella och ekonomiska resurser som gör det möjligt att suc- KrU 1911/IS: 24 81 cessivtförverkliga de mål som sattes upp för lokalradion i propositionen 1975: 13 ochgenom det efterföljande riksdagsbeslutet (KrU 1975: 6, rskr 1975: 82). Lokalradionsuppgift att inrikta programverksamheten på lokal information i olika hänseendenbetonades därvid. Behovet av underredaktioner för att åstadkomma enlänstäckande bevakning skiftar naturligen med hänsyn till resp.lokalradioområdes storlek och struktur och dll produktionshuvudortenslokalisering. Enligt utskottets mening bör inte regering eller riksdag styraformerna för hur bevakningen i länen skall anordnas. Vad utskottet sålundaanfört med anledning av motionen 1977/78: 1783 samt motionerna 1977/78: 1795och 1796, såvitt nu är i fråga, bör som sin mening ge regeringentill känna. Även det inte preciserade yrkandet om ökad sändningstid samt ekonomiskoch personell förstärkning som motionen 1977/78: 1785 innehåller blir härmed inågon mån tillgodosett. Imotionen 1977/78: 1800 föreslås att försöksverksamheten med text-TV förprogramtextning för hörselhandikappade kombineras med informationsöverföringenligt den teknik som i propositionen benämns data-TV. Ett ställningstagandetill motionärernas förslag förutsätter bedömningar av teknisk natur somutskottet inte anser sig kunna gå in på. Utskottet ser inget hinder mot attSveriges Radio och överväger om en försöksverksamhet av det slagsom berörs i motionen kan förenas med text-TV-försöken. Det är emellertidangeläget att dessa inte försenas. Utskottet vill också peka på de möjlighetersom finns att engagera handikapporganisationerna i de försök med användande avdata-TV-teknik för olika ändamål som planerar att starta. Med detanförda avstyrker utskottet modonen 1977/78: 1800 om ett riksdagsuttalande omatt ytterligare medel bör avsättas för försöksverksamhet med text-TV. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att med anledning avmotionerna 1977/78: 1783, 1977/78: 1785, del av yrkande 2, 1977/78: 1796,yrkande 12, och 1977/78: 1795, del av yrkande 2, som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om lokalradions bevakning utanför respektivehuvudort, 2. att avslår motionen1976/77: 962, yrkande 7 a, om ett tillkännagivande om programtid ochprogramresurser för barnprogram i TV, 3. att beträffandefrågan om ökad medelsanvisning till försöksverksamhet med text-TV avslårmotionen 1977/78: 1800, 4. att avslår motionen1977/78:1785, yrkande 3, om befrielse för pensionärer från erläggande avmottagaravgift, 5. att beträffandefrågan om särredovisning av anslag 6 1977/78.13 saml. KrU 1977/78: 24 82 tillSveriges Lokalradio avslår motionen 1977/78: 1796, yrkande 25, såvitt nu äri fråga, 6. att med bifall tillproposidonen 1977/78: 91 samt med avslag på motionerna 1977/78: 1796, yrkandena17 och 25, sistnämnda yrkande såvitt nu är i fråga, och 1977/78: 1799, yrkande2, godkänner de förslag till medelsberäkningar för den avgiftsfinansieraderadio- och TV-verksamheten som lagts fram i propositionen, 7. att med bifall tillproposidonen 1977/78: 91 bemyndigar regeringen att slutligt fastställakompensationen för allmänna kostnadsökningar i enlighet med vad som förordatsi propositionen. Vissberedskapsutrustning m. m. för Utskottet tillstyrker regeringens förslag i kapitel8.2 (s. 241) och hemställer att till Viss beredskapsutrustning i7i.m. för för /79 under nionde huvudtiteln anvisarett reservationsanslag av . Regeringen har i kapitel 8.3 (s. 241244) föreslagitriksdagen att .till för /79anvisa ett anslag av . Idetta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1977/78: 1789 av () vari hemställsatt uttalar att produktionen av lantbruksprogram i TV fortsätter isamma omfattning som , 1977/78: 1796 av m. fl. (s) vari, såvittnu är i fråga, yrkas att beslutar att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs angående verksamheten inom (yrkande 26), 1977/78: 1799 av m. fl. (vpk) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas att med ändring i propositionen 1977/78:91 beslutar att till anslå ett med 9 228 000 kr.uppräknat belopp av . för /79 (yrkande 3). I motionen 1977/78: 1789 erinras om att medel tilllantbruksprogram i TV under budgetåren 1970/711977/78 anvisades från anslagunder KrU 1977/78: 24 83 Inom det- nybildade saknas emellertidmöjlighet att producera samfinansierade program. I stället har medel anvisats.till för att täcka intäktsbortfall som uppkommer isamband med att nämnda typ av samprojekt upphör. Yrkandet i motionen har singrund i att utbildningsradion enligt vad motionären erfarit har för avsikt attskära ned produktionen av lantbruksprogram. Detanförs i modonen 1977/78: 1796 att den av regeringen föreslagnaresurstilldelningen för inte medger förverkligandeav de mål som enhälligt fastställt för verksamheten. Motionärernaförutsätter därför att regeringen inför kommande budgetarbete noga prövarvilka krav på ytterligare medel som följer av riksdagsbeslutet vid riksmötet1976/77. , som startade sinverksamhet med ingången av , innefattar den verksamhet som dessförinnanbedrevs av den statliga samt av Radiosutbildningsprogramenhet. Verksamheten omfattar såväl program avsedda för helalandet som regionala och lokala program och avser främst utbildning inomförskola, ungdomsskola, högskola och vuxenutbildning. Anslagettill för /79 har i proposidonen1977/78: 91 beräknats dll , vilket innebär en åttaprocentiguppräkning samt anvisande av vissa rnedel till teknisk utrustning. Vadbeträffar anslagsbeloppet för nästa budgetår avstyrker utskottet motionen1977/78: 1799 (yrkande 3) om en medelsanvisning som överstiger den ipropositionen förordade med . Utskottet tillstyrker regeringensförslag. Imotionen 1977/78: 1796 föreslås ett tillkännagivande av innebörd att regeringeninför kommande budgetår bör noga pröva utbildningsradions resursbehov medhänsyn till möjligheterna att förverkliga de mål för verksamheten somfastställts av . Ipropositionen förutsätts att de kommande ställningstagandena omutbildningsradions egna produktionsresurser planeras och förbereds inom den nyakoncernen i samarbete mellan moderbolaget och de berörda dotterbolagen. Det ärenligt föredragande statsrådet därvid viktigt att utbildningsradion fårmöjlighet att bygga upp och anpassa sin organisation efter den egnaverksamhetens behov. Utskottetanser det självklart att de av antagna målen för utbildningsradionsverksamhet kommer att ligga till grund för den framtida resursavvägningen. Detär enligt utskottets mening därför inte erforderligt med något särskiltuttalande i syfte att ge regeringen vägled- KrU 1977/78: 24 84 Yrkande 26 i motionen 1977/78: 1796 avstyrks i nu förevarandedel. Underen följd av år genomfördles vid TRU projekt som delvis finansierades via medelfrån annan part. Det mest omfattande samarbetet skedde med lantbruksstyrelsen iform av program för jordbrukare. Med hänvisning till de integritetsmässigariskerna med samfinansierade projekt för etersändning ställde sig riksdagenavvisande till sådana projekt inom (prop. 1975/76:110, UbU 1976/77: 8, rskr 1976/77: 46). Medel har därefter anvisats för atttäcka det intäktsbortfall som uppkom i samband med att samfinansierade projektupphörde. Imotionen 1977/78: 1789 föreslås uttala att lantbruksprogram i TVskall fortsätta i samma omfattning som . Medanledning härav får utskottet framhålla att ställningstagande tillsamprojekt inte utesluter projekt där, utan att samfinansiering förekommer,samverkar med en eller flera samarbetsparter, t. ex.studieförbund och myndigheter. Ett uttalande av den innebörd som föreslås imotionen är emellertid enligt utskottets uppfattning oförenligt medprogrambolagets integritet och självständighet. Utskottet kan inte förorda attriksdagen binder omfattningen av program inom en viss sektor och avstyrkerdärför motionen 1977/78: 1789. 1. att med bifall tillpropositionen 1977/78: 91 och med avslag på motionen 1977/78: 1799, yrkande 3,till för /79 under niondehuvudtiteln anvisar ett anslag av , 2. att avslår motionen1977/78: 1796, yrkande 26, om ett tillkännagivande angående verksamheten inomSveriges Utbildningsradio, 3. att avslår motionen1977/78: 1789 om produktionen av lantbruksprogram i TV. 10.Televisions- och radioanläggningar. Utskottet tillstyrker regeringens förslagi kapitel 8.4 (s. 244245) och hemställer 1. att medger ati:televerket lämnas det beställnings-bemyndigande som förordats i propositionen1977/78: 91, 2. att till Televisions-och radioanläggningar för /79 under nionde huvudtiteln anvisarett investeringsanslag av . KrU 1911/18: 24 85 Utskottet tillstyrker regeringens förslag i kapitel8.5 (s. 245246) och hemställer 1. att bemyndigarregeringen att besluta om vissa byggnadsarbeten för inom dekostnadsramar som förordats i propositionen 1977/78: 91, 2. att till Vissabyggnadsarbeten för för /79 under niondehuvudtiteln anvisar ett investeringsanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), Per (), OlleEriksson (c). (), (), (),Lars-lngvar (), (), (), (), (), (), (), LarsAhlmark (m) och (). KrU 1977/78: 24 86 vidpunkten 2 (Allmänna rikdinjer för rundradioföretagens organisation) 1.beträffande den organisatoriska ramen för radio- och TV-verksamheten av GeorgAndersson (s), (), Lars-lngvar (), (),(), () och () som anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "som" och slutar med "i fråga"bort ha följande lydelse: Kidturutskottetanser inte att det i propositionen har redovisats några övertygande skäl förden föresk.gna omorganisationen, enligt vilken radio- och TV-verksamheten iSverige skall bedrivas av fyra programföretag som ingår i en koncern ledd avett moderföretag. Inte heller i remissyttrandena över radioutredningensbetänkande har förslag framförts om en uppdelning av Radio.Uppdelningen av programverksamheten i fyra i det närmaste självständigaföretag innebär betydande kostnadsfördyringar. Omorganisationen kommer attställa stora krav på nya lokaler och därmed ökade kostnader. Den skulle ocksåkomma att medföra stora praktiska problem. Ca 1/3 av personalen torde direktberöras. Det gäller bl. a. omplaceringar av personal och lokalfrågor. Enbartde kostnadsmässiga skälen är tillräckligt starka för att behålla detsammanhållna företaget beträffande den allmänna programverksamheten, dvs.riksljudradion och televisionen. Allraallvarligast blir enligt utskottets mening konsekvenserna för ljudradion somtill följd av regeringens förslag får en försvagad ställning. Ljudradion fårnämligen inte längre en rikstäckande distriktsorganisation utan hänvisas iväsentlig utsträckning till att köpa tjänster av lokalradion och TV-distrikten. Ipropositionen anförs strävan efter mångfald i programverksamheten som ettmotiv för den föreslagna omorganisationen. Enligt utskottets meningåstadkommes emellertid ingen ökad mångfald genom klyvning av Radio.Det avgörande för mångfalden är i stället de rikdinjer som gäller förprogramverksamheten och de resurser som ställs till förfogande. Genomatt programbolagen skall teckna egna avtal med staten och vart och ett för sigsvara för att kraven på opartiskhet och saklighet samt balans i utbudetuppfylls finns det betydande risker för en försämring av yttrandefriheten ochmångfalden i programutbudet. InomSveriges Radio finns ett antal gemensamma funktioner för helaverksamheten. Enligt propositionen får moderbolaget inte svara för dessafunktioner. De bör i stället styras från programföretagen och antingen läggashos ett av programföretagen eller utföras av ett eller flera gemensamt ägdadotterföretag. KrU 1977/78: 24 87 Enligt utskottets mening innebär propositionensförslag en icke motiverad byråkratisering och dessutom ökade kostnader. Meddet förslag till sammanhållet företag som redovisas i motionen 1977/78: 1796blir frågan om en uppdelning av de gemensamma funktionerna inte aktuell. Dessakan i stället handläggas så som är fallet. mening bör i enlighet med vad som föreslås i motionen 1977/78: 1796,yrkandena 1, 2, 3 och 4, den allmänna programverksamheten bedrivas inom ettsammanhållet företag, . bör organiserassom ett dotterföretag till , medan ABbör bli ett fristående företag. Utskottet avstyrker därför propositionensförslag i fråga om den organisatoriska'ramen för radio- och TV-verksamheten iSverige. Omriksdagen bifaller vad utskottet nu förordat, blir även motionerna 1977/78:1785, yrkandet 1, och 1977/78: 1799, yrkandet 1 d, såvitt nu är i fråga,tillgodosedda. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med avslag på propositionen1977/78: 91, med anledning av motionerna 1977/78: 1785, yrkande 1, och 1977/78: 1799, del av yrkande 1 d, samt med bifall till motionen 1977/78: 1796,yrkandena 1, 2, 3 och 4, som organisatorisk ram för radio- och TV-verksamheteni godkänner dels att den allmänna programverksamhetenskall organiseras i ett sammanhållet företag, , med som dotterbolag, dels att skallvara ett fristående företag, 2.beträffande styrelserna för de olika radioföretagen, teknikens organisation,radions och televisionens distriktsorganisationer, gemensamma fimktioner oc/tinförandet av en ny organisation av (), (),Lars-lngvar (), (), (), () och () som vid bifall till reservationen 1 anser att dels den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med ''Utskottet vill" och på s. 26 slutar med "teknikensorganisation" bort ha följande lydelse: Utskottethar redan avstyrkt förslaget i propositionen när det gäller organisationen istort av radio- och TV-verksamheten i och i stället tillstyrktyrkandena 14 i motionen 1977/78: 1796. Som en konsekvens därav bör styrelsernaför det sammanhållna , och sammansättas på sätt som föreslås i nämnda motion, yrkande9. KrU 1977/78: 24 88 bäratt styrelse bor bestå av 15 ledamöter, styrelsen fördotterbolaget av 10 ledamöter samt styrelsen för SverigesUtbildningsradio likaledes av 10 ledamöter. Styrelserna bör vidare hasuppleanter främst för att ge stor spridning av uppdragen. Antalet suppleanteri varje styrelse bör fastställas till det antal som har föreslagits i motionen1977/78: 1796. Genomatt utskottet har tillstyrkt motionen 1977/78: 1796, yrkande 9, blir yrkande 1i motionen 1977/78: 1784 inte aktuellt. Yrkandet avstyrks därför. Detbör vidare enligt utskottets mening och med bifall till yrkande 5 i motionen1977/78: 1796 ankomma på ledningen för att själv besluta omteknikens organisation, varvid bör prövas om drifttekniken kan knytas närmaretill programenheterna. Likaså bör prövas möjligheterna att inom ramen förnuvarande organisation ge riksradion möjlighet till ökad självständighet ifråga om bl. a. administration, ekonomi och teknik. dels den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar msd"ifrågavarande yrkande" bort ha följande lydelse: Utskottethar tidigare tillstyrkt motionen 1977/78:1796 i vad gäller den organisatoriskaramen för radio- och TV-verksamheten. Vid bifall härtill blir propositionensförslag om uppdelning av distriktsverksamheten inte aktuellt. mening talar starka skäl för att distrikten skall avse båderiksradio och TV så som är fallet. För att distrikten skall få en starkställning, bör de bestå som självständiga enheter under radiochefen. Genomen sammanhållen distriktsorganisation, gemensam för riksradio och televisionöver hela landet, ges riksradion en starkare ställning än enligt förslaget ipropositionen. Också lokalradion får enligt utskottet en bättre ställninggenoin den här förordade lösningen av distriktsverksamheten. Enligtpropositionen skall lokalradion i stor utsträckning fungera som endistriktsorganisation för riksradiobolaget, vilket innebär att lokalradionockså måste inrikta sin produktion på program lämpliga för rikssändningar.Lokalradion bör enligt utskottets mening i stället ges förutsättningar attutvecklas till en verklig lokalradio. Utskottet tillstyrkeralltså motionen 1977/78: 1796, yrkande 7. dels den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "Utskottet finner" och slutar med "dettasammanhang" bort ha följande lydelse: Utskotteterinrar om vad som anförts tidigare när det gäller organisationen i stort avradio- och TV-verksamheten. Som ett av motiven för ett sammanhållet företag harutskottet anfört att de gemensamma funk- KrU 1977/78: 24 89 tionernakan handläggas så som är fallet. Vad som anförs i propositionen i fråga omde gemensamma funktionerna saknar därför aktualitet. dels den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "Utskottet vill" och på s. 36 slutar med "tillpropositionen" bort ha följande lydelse: Utskottet,som avstyrkt propositionen i vad avser den organisatoriska ramen förrundradioverksamheten och i stället tillstyrkt motionen 1977/ 78: 1796 imotsvarande del, anser att någon särskild övergångstid inte är nödvändig.Erforderliga avtal bör kunna tecknas före , eftersom någonomfattande förändring enligt utskottets mening inte bör ske. De nya avtalen börtecknas för perioden /791985/86.