bet · G101JuU32 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1977/78:126 om ersättning för brottsskador jämtemotioner I propositionen 1977/78:126 har regeringen() efter hörande av lagrådet föreslagit alt antaett i propositionen framlagt förslag lill brottsskadelag. 1 propositionen hardessutom föreslagils alt skall delsgodkänna att en brottsskadenämnd med de uppgifter som angetts i propositioneninrättas , delstill för /79 anvisa ett förslagsanslag av780 , delstill Ersättning för skador på grund av brott anvisa ett förslagsanslag av . för /79 att disponeras fr. o. m. . Rörande propositionens huvudsakliga innehållhänvisar utskottet till vad utskottet anför under rubriken . 1samband med propositionen behandlar utskottet de med anledning av propositionenväckta motionerna 1977/78:1861 och 1977/78:1862. Motionsyrkandena redovisasnedan på s. 5. Iärendet har till utskottet inkommit en skrift från Konsortiet förPatientförsäkring. ,Det vid propositionenfogade lagförslaget är av följande lydelse. 1 1977/78. JuU 1977/78:32 1§ Denna lag gäller ersättning av statsmedel för skada till följd av brott(brottsskadeersättning). Lagentillämpas om brottet har begåtts i . Vid personskada är lagen dessutomtillämplig om brottet har begåtts utomlands mot någon som hade hemvist iSverige. Lagen tillämpas dock ej, om brottet och den skadelidande har så ringaanknytning till all det inte är rimligt att skadan ersätts av svenskastatsmedel. 2 § Brottsskadeersältning utgår förpersonskada. Som personskada ersätts även skada på kläder, glasögon ochliknande föremål som den skadade bar på sig vid skadetillfället. 3 § Brottsskadeersältning utgår för sakskada i fall då brottet harbegåtts av någon som var 1. intagen i kriminalvårdsanstalt, 2. inskriven vid eller intagen i ungdomsvårdsskola, 3. inlagen i allmän vårdanstalt föralkoholmissbrukare, såvitt gäller försökspermiiterad dock endast om han boddepå inackorderingshem eller fick familjevård, 4. häktad enligt beslut som hade verkställts, eller 5. underkastad motsvarande frihetsberövande i ,, eller . Förstastycket tillämpas även på ren förmögenhetsskada, om särskilda skäl föreligger. 4 §Brottsskadeersättning utgår för sakskada och ren förmögenhetsskada även.i annat fall än som avses i 3 § i den mån den skadelidandes möjligheter att försörja sig allvariigt har äventyrats genom skadan eller ersättningsbe hovet annars, med hänsyn till hans ekonomiska villkor och omständighe terna i övrigt, framstår som särskilt angeläget. 5 §Brottsskadeersättning med anledning av personskada bestäms enligt 5 kap. 1-5 §§ skadeståndslagen (1972:207). JuU1977/78:32 3 Livränta utgår endast när ersättningen är avväsentlig betydelse för den skadelidandes framtida vård eller försörjning.Livränta värdesäkras enligt lagen (1973:213) om ändring avskadeståndslivräntor. Brottsskadeersättningmed anledning av sakskada bestäms enligt 5 kap. 7 § skadeståndslagen(1972:207). 6§Vid bestämmande av brottsskadeersättning avräknas skadestånd på grund av skadansom skadevållaren har betalat eller kan antagas ha förmåga att betala. 7 §Vid bestämmande av brottsskadeersättning med anledning av person skada avräknas, förutom skadestånd, annan ersättning som den skadelidande har rätt till på grund av skadan och som inte har avräknats redan med stöd av 5 kap. 3 S skadeståndslagen (1972:207). Avräkning sker dock ej i den mån ersättningen motsvarar ett sparande från den skadelidandes sida. Vidbestämmande av brottsskadeersältning med anledning av sakskada eller renförmögenhetsskada avräknas, förutom skadestånd, annan ersättning som denskadelidande har rätt lill på grund av skadan. 8 §Vid bestämmande av brottsskadeersättning för skada på egendom, som ej var försäkrad mot skaderisken och som den skadelidande måste antagas ha underiåtit att försäkra på grund av omfattningen av sina tillgångar och riskspridningen i sin verksamhet, avräknas försäkringsersättning som skulle ha utgått om försäkring hade funnits. Vidbestämmande av brottsskadeersältning för skada på egendom, som enligtvederlaget bruk borde ha hållits försäkrad mot skaderisken men som denskadelidande har försummat att försäkra, avräknas i skälig omfattningförsäkringsersättning som skulle ha utgått om försäkring hade funnits. 9§I fråga om jämkning av broltsskadeersättning på grund av medverkan genomvållande på den skadelidandes sida tillämpas 6 kap. 1 § skadeståndslagen(1972:207). Brottsskadeersältningkan även i fall då det inte följer av första stycket sättas ned eller fallabort, om särskilda skäl föreligger med hänsyn till att den skadelidande eller,om skadan har lett till döden, den avlidne genom sitt uppträdande i samband medbrottet eller på annat liknande sätt uppsåtligen eller av oaktsamhet har ökatskaderisken. Vid sakskada eller ren förmögenhetsskada kan ersättningen ocksåsättas ned eller falla bort, om särskilda skäl föreligger med hänsyn till attden skadelidande genom underlåtenhet att vidtaga sedvanligaförsiktighetsåtgärder uppsåtligen eller av oaktsamhet har ökat skaderisken. 10§ Vid personskada och vid sakskada eller ren förmögenhelsskada avräk- 1* 1977/78. JuU 1977/78:32 4 Beloppet fastställs av regeringen eller myndighet somregeringen bestämmer och beräknas med ledning av de lägsta självriskbelopp somtillämpas här i landet vid konsumeniförsäkring som innefattar skydd mot skadatill följd av brott. Förstastycket gäller ej i fråga om skada lill följd av brott av någon som avses i 3S, om brottet har begåtts på eller i närheten av anstalt eller annan plats därhan var omhändertagen eller fick vård eller om i övrigt särskilda skälföreligger. 11§ Brottsskadeersältning med anledning av personskada som fastställs i form avengångsbelopp utgår med högst tjugo gånger det basbelopp enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring som gäller då ersättningen bestäms. Ersättningsom fastställs i form av livränta utgår med högst delbasbelopp som gäller då ersättningen bestäms. Brottsskadeersältningmed anledning av sakskada och ren förmögenhelsskada utgår med högst tio gångerdel basbelopp som gäller då ersättningen bestäms. Prövningenav ärende om brottsskadeersättning 12 §Ärende om brottsskadeersättning prövas av brollsskadenämnden. Regeringen kan dock föreskriva alt annan myndighet skall pröva ärende om ersättning för skada vållad av någon som avses i 3 § 1 eller 2, om ansökan gäller ersättning med högst . Mot beslut av sådan myndighet förs talan hos brollsskadenämnden genom besvär. Mot brottsskadenämndensbeslut får talan inte föras. 13 §Brollsskadenämnden beslår av ordförande, vice ordförande och tre andra ledamöter. Ordföranden och vice ordföranden skall vara lagfarna och erfarna i domarvärv. ärbeslulför med fyra ledamöter. utsträckning som regeringen föreskriver får ordföranden, vice ordförandeneller tjänsteman vid brollsskadenämnden på nämndens vägnar avgöra ärende ombroltsskadeersättning som ej är av principiell betydelse eller annars av störrevikt. 14 §Ansökan om brottsskadeersättning skall göras från det att brottet begicks. Föreligger särskilda skäl kan ansökan prövas även om den har kommit in . Ansökanprövas endast om brottet har anmälts till åklagare eller polismyndighet ellerom sökanden visar giltig anledning lill att sådan anmälan inte har gjorts. JuU 1977/78:32 5 15 §Kostnad för biträde eller utredning i ärende om brottsskadeersältning kan ersättas av allmänna medel, om synnerliga skäl föreligger med hänsyn till sökandens ekonomiska förhållanden och övriga omständigheter. 16 §Anspråk på brottsskadeersältning får inte överlåtas innan ersättningen är tillgänglig för lyftning. Anspråkpå brottsskadeersältning med anledning av personskada får inte tagas i mät förden skadelidandes skuld. Utmätning av livräntebelopp kan dock ske enligt vadsom föreskrivs i utsökningslagen (1877:31 s. 1). 17 §Utgår brottsskadeersältning, inträder staten intill del utgivna beloppet i den skadelidandes rält lill skadestånd till den del detta ej har avräknats vid bestämmande av ersättningen. Detsamma gäller beträffande annan förmån på grund av skadan som hade bort avräknas vid ersättningens bestämmande men som då inte var känd. Dennalag träder i kraft . 1 moiionen 1977/78:1861 av () ochEssen () hemställs att begär all regeringen undersökermöjligheten all förbilliga administrationen av broltsskaderegleringen genom altför denna anlita den inom försäkringsbolagen redan etbleradeskaderegleringsorganisationen i stället för att bygga upp en statligadministration. I moiionen 1977/78:1862 av Hans Nyhage(m) hemställsatt hos regeringen anhåller om förslag att organisationen avskaderegleringen i samband med brotisskador skall ske i enlighet med vad somanges i moiionen. 1 propositionen föreslås en brottsskadelag med nyaregler om ersättning av statliga medel för brottsskador(brottsskadeersältning). Det nya ersättningssystemet avses ersätta denuvarande, provisoriska systemen som ger ersättning av allmänna medel för s. k.rymlingsskador och personskador i allmänhet på grund av brott. Dennya lagen innebär alt den nuvarande behovsprövningen vid vanliga personskadortas bort och alt ersättning för såväl person- som egendoms- JuU 1977/78:32 6 skadori stället skall utgå enligt den skadeståndsrältsliga grundsatsen om fullgottgörelse för skadan. Även i övrigt skall skadeståndsrättsliga grundsatsertillämpas i princip. Ifråga om egendomsskador har ersältningsrätlen begränsats lill de särskiltangelägna ersättningsbehoven. Ersättning skall sålunda utgå om den skadelidandesförsörjningsmöjligheter allvariigt har äventyrats genom skadan eller omersäiiningsbehovet i övrigt framstår som särskilt angelägel med hänsyn till denskadelidandes ekonomiska villkor och omständigheterna i övrigt. Dessutom skallersättning utgå om skadevållaren varit omhändertagen i bl. a.kriminalvårdsanstalt, ungdomsvårdsskola eller häkte. Brottsskadeersättningenutgår endast om och i den mån ersättning för skadan inte kan erhållas av denskadevållande eller på grund av försäkring eller liknande. Vid personskada ochvid sakskada eller ren förmögenhetsskada skall avräknas ett självriskbeloppsom avses ligga i nivå med den lägsta självrisk som tillämpas vid försäkringför brotisskador, f, n, ca . Brottsskadeersältning med anledning avpersonskada som fastställs i form av engångsbelopp skall utgå med högst tjugogånger det basbelopp som gäller då ersättningen bestäms. För ersättning medanledning av sakskada och ren förmögenhelsskada har maximibeloppet bestämtstill tio gånger basbeloppet. Enannan begränsning när del gäller möjligheten att få ersättning består i attersättningen skall kunna nedsättas ej endast såsom inom skadestånds-rätten pågrund av medvållande från den skadelidandes sida utan även då denne genom sittuppträdande i samband med brottet eller på annat liknande sätt uppsåtligeneller av oaktsamhet ökat skaderisken. Ärendenom brottsskadeersältning skall prövas av en ny myndighet, brollsskadenämnden.Nämnden skall bestå av ordförande och vice ordförande, vilka skall varalagfarna och erfarna i domarvärv, saml tre andra ledamöter. Brottsskadelagen föreslåsträda i kraft . Frågan om ersättning av allmänna medel tillpersoner som drabbats av brott har gång eflerannan genom motioner aktualiserats i . Återkommande förslag har gälltinförande av en obligatorisk försäkring för brotisskador och åtagande av statenall svara för ersättning av allmänna medel för dessa skador. Förslagen harfrämst varit inriktade på fall av personskada, men också andra typer av skadorhar omfattats av önskemålen. Motionsyrkandenahar så lill vida vunnit instämmande vid riksdagsbehandlingen alt del vid olikatillfällen uttalals som angeläget all de som blir offer för brott i störstamöjliga mån far gottgörelse för de skador som åsamkats dem. Under hänvisningtill de svårlösta problem som ansetts förknippade med en allmänersältningsordning och lill pågående utredningar på skadestånds- ochförsäkringsrättens områden har dock motionerna, framför allt ,som regel inte föranlett några åtgärder från sida. JuU 1977/78:32 7 Deprovisoriska ersättningsanordningar med möjlighet till ersättning förrymlingsskador och vissa personskador, som tillkom åren 1947 respektive 1971,har dock sin grund i framställningar från . Fråganom en vidgad ersättning av allmänna medel lill brottsoffer aktualiserades ånyoi motioner vid riksdag. I sitt av godkända betänkande (JuU1974:1) förordade utskottet att frågan om vidgat statligt ersättningsansvar förbrotisskador skulle utredas. Syftet borde enligt utskottet vara all åstadkommaett ersättningssystem som bättre tillgodoser önskemålet att ge ekonomiskt skyddåt personer som drabbas av skada genom brott. Nuvarande svårigheter förbrottsoffer att utfå ersättning för liden skada torde, uttalade utskottetvidare, bidra till svårigheterna alt hos allmänheten vinna gehör för den delvisnya kriminalpolitik som bl. a. legat lill grund årskriminalvårdsreform. Ett ökat statligt ansvar för brotts-skador skulle enligtutskottets mening sannolikt öka förståelsen för den öppna och mer humanakriminalvård som statsmakterna under stor enighet fatlat beslut om. Ett sådantsamhällsansvarskulle också, i kombination med andra åtgärder, kunna underiättarehabiliteringen av den som begått brott och därvid ådragit sig en omfattandeskadeståndsbörda. Ettvidgat statligt ersättningsansvar borde enligt utskottet gälla såväl person-som egendomsskada. En utvidgning av ersättningssystemet till all omfatta ävensakskador framstod ur social synvinkel som särskilt angelägen med hänsyn tillatt försäkringsskydd vid sådana skador ofta torde saknas hos de sämst ställdagrupperna i samhället. Någon form av begränsning torde dock enligt utskottet fågöras beträffande vissa brottstyper. Utskottetframhöll också all det borde efterslävas alt ersättning skulle utgå enligt denskadeståndsrältsliga grundsatsen all den skadelidande skulle försättas i sammasituation som om skadan inte inträffat; gottgörelse skulle således inte längresyfta till alt främst tillgodose socialt ömmande ersäti-ningsbehov. Även iövrigt borde skadeståndsrältsliga principer tillämpas vidersättningsprövningen. Visst utrymme borde dock finnas för elt hänsynstagandelill den skadelidandes allmänna uppträdande i samband med skadehändelsen. Ordningenmed två ersättningssystem - handlagda inom ochsocialstyrelsen -ansågs av utskottet orationell. Det borde därför övervägas allsammanföra dem lill gemensam administration. 1 fråga om prövningen borde iförsta hand eftersträvas en ordning där ärendena handläggs av endomstolsliknande nämnd eller av annat frislående organ. Medanledning av begäran om utredning tillsattes den s. k.brotlsskadeutredningen. Utredningen avgav betänkandet (SOU 1977:36) Ersättningför brottsskador. Lagförslageti propositionen, som nära anknyter lill vad som föreslogs i betänkandet,tillgodoser i allt väsentligt de önskemål som innefattades i de av riksdagenuppdragna riktlinjerna. Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledning lillerinran mot förslaget i stort. JuU 1977/78:32 8 I fråga om ersättning för sakskada och renförmögenhetsskada noterar utskottet den påtagliga restrikiivitelen ipropositionens förslag. Lösningen innebär, som ovan anförts, att egendomsskadori allmänhet skall ersättas endast när så i del enskilda fallet framstår somsärskilt angeläget med hänsyn lill den skadelidandes ekonomiska villkor ochomständigheterna i övrigt. Som exempel nämns fall där den skadelidandesförsörjningsmöjligheter allvariigt äventyrals genom skadan eller där enpensionär berövats egendom som han endast med stora ekonomiska uppoffringarlyckats skaffa sig. Som lagrådet framhåller är utrymmet för ersättning i självaverket ytterst begränsat. Här bortses då från de s. k. rymlingsskadorna förvilka ersättning enligt vad ovan sagts skall kunna ges enligt avsevärtförmånligare regler. mening är det, när det gäller ersättning för egendomsskador iallmänhet, fråga om en utomordentligt svår avvägning där de statsfinansiellaskälen måste tillmätas stor betydelse. Utskottet anser - inte minst med tankepå särreglerna när det gäller s. k. rymlingsskador och på del utsträcktatillämpningsområdet för ersättning vid sådana skador - att anledning saknas attinvända mot den lösning som valts i propositionen. Ifråga om de kategorier av skadevållare som omfattas av den särskildaregleringen i 3 § för s. k. rymlingsskador vill ulskollet understryka alt, närdet gäller den som är inlagen i kriminalvårdsanslall, de särskilda reglerna ärtillämpliga från den tidpunkt då verkställigheten börjar till dess den intagnefriges villkorligt, överförs till vård utom anstalt eller friges sedan straffettill fullo verkställts. Ersättningssystemet omfattar alltså skador som denintagne vållar inom anstalten, under rymning eller vid permission eller frigångeller då han av annan anledning vistas utanför anstalten underverkställighetstiden, t. ex. på sjukhus eller behandlingshem. När det gällerden som är inskriven vid eller intagen i ungdomsvårdsskola, avser påmotsvarande sätt ersätlningsmöjlighelerna skador som vållas inom skolan samtuiider rymning, permission och vård utom skolan. 1 det följande upptar utskottet lill behandling,förutom de motioner som väckts med anledning av propositionen, vissa spörsmålsom eljest tilldragit sig utskottets uppmärksamhet. Somovan framhållits skall enligt propositionen ärenden enligt lagen handhas av ensärskild, fristående nämnd, brollsskadenämnden. Ärenden som inte är avprincipiell betydelse skall kunna delegeras till ordföranden, vice ordförandeneller tjänsteman vid nämnden och avgöras av denne på nämndens vägnar. Imotionerna 1861 och 1862 framförs uppfattningen alt administrationen skullekunna förbilligas om skaderegleringen i stället anförtros försäkringsbolagensom har en uppbyggd organisation med skadereglerare och besiktningsmän medstor erfarenhet från ärenden av den karaktär som det här är fråga om. Särskiltpåpekas att vissa försäkringsbolag av staten, landstingen och kommunernaanförtrolls uppdraget alt handha skaderegleringen för behandlingsskador inomsjukvården, den s. k. patientförsäkringen, saml att JuU 1977/78:32 9 försäkringsbolagpå uppdrag av arbetsmarknadens parter ombesörjer regleringen av skador inomden s. k. irygghetsförsäkringen. Motionsyrkandena går ut på att skallbegära all regeringen undersöker möjligheterna av, respektive framläggerförslag lill den i motionerna förordade ordningen. Utskottetvill med anledning av motionerna understryka lagrådets uttalande alt denföreslagna lagregleringen inte kan anses innebära ett fastslående av alt stateni princip skulle vara skyldig att på skadeslåndsrältslig eller annan grundsvara för skador i följd av brott. Bestämmelserna måste i stället anses ha denmera begränsade innebörden att staten av sociala och humanitära skäl åtar sigatt inom brottsskadelagens ram utge brottsskadeersättning. Prövningen av ersättningsfrågani det särskilda fallet innefattar en ren myndighetsutövning, som inte minstmed tanke på ersättningssystemets inslag av socialt betingade värderingar kanvara av myckel grannlaga natur. Mot denna bakgrund är del, som ocksådepartementschefen framhåller, främmande att låta försäkringsbolagen ombesörjaskaderegleringen. Motionsyrkandena i sådant syfte bör därför inte vinnariksdagens bifall. Självklart kan det dock finnas anledning alt på annat sättsöka utnyttja den erfarenhet i skaderegleringsfrågor av liknande natur somfinns inom försäkringsbranschen, t. ex. genom all lill brollsskadenämnden knytaledamöter med erfarenheter från skadereglering eller att anlitaförsäkringsbolagen eller organ som företräder dem som remissorgan i ärenden hosnämnden. Enligt 6 S i propositionens lagförslag skall vidbestämmande av brottsskadeersältning avräknas skadestånd på grund av skadansom skadevållaren har betalat eller kan antas ha förmåga alt betala.Motsvarande avräkning bör självfallet företas om skadestånd på grund av skadanskall utges av annan skadeslåndsskyldig än den som har vållat skadan, t. ex.dennes arbetsgivare, eller av flera solidariskt ansvariga skadevållare.Lagtexten bör ändras i enlighet härmed. Utskottet vill i sammanhanget tilläggaalt man, när del gäller alt avgöra om avräkning bör ske av skadestånd som intehar betalats när brottsskadeersättningen bestäms, inte får ställa alltför storakrav på den skadelidande i fråga om hans aktivitet för alt få ut ett skadeståndsom han har rätt lill på grund av skadan. Avräkning bör således somdepartementschefen framhåller inte ske t. ex. om det redan från början framstårsom klart alt den skadelidande har små utsikter all inom överskådlig tid fåbetalning för skadeståndet. 17 S första stycket andra meningen bör en ändring göras för att klarlägga att, ifall då personskada har lett lill döden och det kan bli aktuellt medbrottsskadeersältning till efterlevande, avräkning av försäkringsersättning o.d. enligt första meningen inte skall ske i den mån ersättningen motsvarar ettsparande antingen av den skadelidande själv, dvs. den eflerievande, eller avden avlidne. I sammanhanget kan påpekas att det däremot inte finns något hindermot alt ersättningen beaktas skönsmässigl med stöd av bestämmelsen i 5 kap. 2 stycket skadeståndslagen. JuU 1977/78:32 10 1 propositionen föreslås att skallgodkänna att en brottsskadenämnd med de uppgifter som angetts i del föregåendeinrättas saml alt under ell nytt anslag underjustitiedepartementets huvudtitel, benämnt , för budgetåret1978/79 anvisas ett förslagsanslag av . Beloppet är avsett altläcka, förutom lönekostnader, utgifter för lokalkostnader, reseersättningar,arvoden lill brottsskadenämndens ledamöter, expenser, däri inräknat medel förinformation, saml vissa andra omkostnader. På personalsidan beräknas alt t. v.samma antal tjänster som disponeras i justitiedeparlemenlet ochsocialstyrelsen för beredning av broltsskadeärenden skall behövas på del nyakansliet. Utskottet har ingenerinran mot regeringens förslag i denna del. Departementschefenuppger vidare all han i likhet med brotlsskadeutredningen beräknar all medelsbehovetför brottsskadeersällningar kommer att öka med ca . under del förstaåret som reformen är i kraft. Fr. o. m. ikraftträdandet börenligt departementschefen alla ersättningar anvisas under ett nytt anslag underjustitiedepartementets huvudtitel, benämnt Ersättning för skador på grund avbrott. Medelsbehovet från och budgetåret ut beräknas till ca2 milj. kr. Medel som har anvisats under nu gällande anslag för ersättning vidbrotisskador -anslaget G 1 på jusiiliedepartemeniels huvudtitel - men som ejhar utnyttjats bör enligt departementschefen tillförasbudgetutjämningsfonden. Hemställan innebär all lill Ersättning förskador på grund av brott skall anvisa ett förslagsanslag av . /79 att disponeras fr. o. m. . Utskottetnoterar i denna del att socialutskottet i sitt betänkande (SoU 1977/78:31)hemställt att under anslaget 1 4 Ersättningar för skador vållade avvissa rymlingar m. fl. på huvudtitel anvisar eltförslagsanslag av 1,2 milj. kr. för /79. Den del av anslaget somej har utnyttjats bör enligt socialutskottet tillförasbudgeluljämningsfonden. Justitieutskottethar inte heller i denna del någon erinran mot förslagen i propositionen. Detnya anslaget får i enlighet med regeringens förslag disponeras fr. o. m. den 1oktober 1978. För tiden blir medels-behovet undersocialdepartementets huvudtitel under nästa budgetår tillgodosett om riksdagenbifaller socialutskottets förslag till medelsanvisning. JuU 1977/78:32 11 1. att med avslag på motionerna1977/78:1861 och 1977/78:1862 antar det i propositionen 1977/78:126 framlagda förslaget lill brottsskadelag med de ändringar alt 6 och 7 §§ erhåller nedan angivna som Utskottets förslag betecknade lydelse. 6S Vid bestämmande av brotlsskade- Vid bestämmande av brottsskade ersältning avräknas skadestånd på ersättning avräknas skadestånd som grund av skadan som skadevållaren har betalts eller bör kunna bli betalt till har betalat eller kan antagas ha den skadelidande på grund av ska- förmåga att betala.