bet · G101UbU9 · 1977-12-31 00:00:00 — betänkande 1911118: 9 medanledning av motion om den framtida användningen av läroanstalten 1976/77: 369 av m. fl. (s) vari yrkasatt begär en snar utredning angående framtida användning. Genom testamente med flera tilläggförordnade grosshandlaren , att hans egendom i Skallsjösocken. , jämte vissa andra tillgångar skulle utgöra en stiftelse,benämnd , för att trygga fort-varon av denläroanstalt slöjdlärarseminarium som han inrättat på egendomen. Stiftelsenjänite alla dess tillgångar skulle enligt testamentet överlämnas till svenskastaten att lyda under Kungl. Maj:t i det departement, som handhadeundervisningen i allmänhet. I testamentet förordnadesbl. attläroanstalten skulle under namn av i all framtid åegendornen uppehållas samt hava till ändamål att genom fortsatt utbildningav lärare och lärarinnor, som redan ägnat sig åt undervisning, verka föruppfostran i allmänhet och särskilt för användandet därvid av den pedagogiskaslöjden, attstiftelsens verksamhet alltid skulle, i den mån därtill anslagna medel sådantmedgav, utövas i enlighet med tidens krav, attläroanstalten i följd av ändrade förhållanden icke vidare behövs tillutbildning av lärare och lärarinnor i slöjd, förvandla anstalten till annanhögre utbildning av lärare och lärarinnor, som redanförut ägnat sig åt undervisning. med dess tillgångar skulle av Svenska Staten emottagas på de idonationsurkunden stadgade villkoren. Stiftelsen förvaltas av en av regeringentillsatt styrelse, i vilken landshövdingen i är ordförande. hör förutom undervisningslokaler och elevbostäder också . Slöjdlärarutbildningenpå startade och fungerade som utbildningsanstalt förslöjdlärare , då utbildningen flyttades till . 1 1977/78. UbU 1977/78: 9 2 är beläget intill , österom och väster om . Egendomen omfattar ca 1 400 ha,varav 1 200 ha utgör skog. Slottsområdet med park, inägor och hagar utgör ca200 ha. Slottsbyggnadeni sin nuvarande utformning är . Inredningen moderniserades på1860-talet och har därefter bevarats utan större förändringar. Genomarbetsmarknadsstyrelsens (AMS) försorg har yttre åren 19761977rustats upp. Seminariebyggnadernaär samtliga gamla och av enkelt utförande. "Seminariet" har dockrestaurerats genom AMS medverkan och inrymmer en permanent utställningav föremål från slöjdlärarutbild-ningstiden. Utställningen är arrangerad avNordiska Museet. "Lekhuset", det gamla seminariets gymnastiklokal,har restaurerats genom stiftelsens försorg. Dengamla rektorsbostaden, "Björkenääs", har av styrelsen planerats attbli en minikursgård med en förläggningskapacitet om ca 30 personer iflerbäddsrum. AMS har påbörjat en yttre restaurering av byggnaden. Varjeår anordnas en hemslöjdsutställning i seminariebyggnadernä. Dessutom förekommerkonstutställningar och konserter. I före detta slottsstallet ochspannmålsmagasinet finns numera värdshus och kaffestuga. Värdshuset har enkapacitet om ca 200 gäster. Maj:t chefenför att tillkalla högst fem sakkunniga för attverkställa utredning och avgiva förslag rörande utbildningen av lärare imanlig slöjd och därmed sammanhängande frågor de sakkunniga antog benämningenslöjdlärarutredningen. Utredningen lade fram sitt förslag . Det gick utpå att slöjdlärarutbildningen skulle förläggas till . Senareuppdrogs åt slöjdlärarutredningen att utreda "det fortsatta användandetav ". diskuterade isitt betänkande (SOU 1961: 43) tre alternativ: Inrättande av en kursgård påNääs Uppskov med frågansavgörande. Utredningen förordade föregen del "kursgärdsalternativet". Dåvarandestyrelsen för biträdde kursgårdsalternativet isitt remissyttrande under förutsättning att någon institution kunde knytastill som kunde garantera en permanent fast beläggning och som var bereddatt ekonomiskt svara för verksamheten. UbU 1977/78: 9 3 I betänkandet (SOU 1970: 66) Högskolor förkonstnärlig utbildning lade konstnärsutbildningssakkunniga fram förslag omformhögskolor. Med anledning av förslaget lät i Alvsborgs länutreda förutsättningarna för lokalisering av en formhögskola till länet.Länsstyrelsen anslöt sig till utredningsmannens förslag om en till . Utredningenangående den statliga personalutbildningens fortsatta inriktning ochorganisation arbetar en utredning som har attpröva den stadiga personalutbildningens fortsatta inriktning och organisationm. I ett första delbetänkande (SOU 1976: 61) Statlig personalutbildning, ettprincipförslag, har utredningen bl. a. uppmärksammat frågan om förvaltningenoch nyttjandet av statliga kursgårdar och undervisningslokaler. Utredningen konstateraratt det utöver den av statens personalutbildningsnämnd förvaltade statligakursgården Sjudarhöjden i finns ytterligare ett betydande antalkursgårdar som ägs av staten och som utnyttjas för personalutbildning. I mångafall är dock nyttjan-degraden låg i vad gäller den förvaltande myndighetensegen kurs- och konferensverksamhet och i vissa fall hyrs kursgårdarna ut tillandra statliga myndigheter eller närstående offentliga organ. Utredningenanser nuvarande förhållanden med splittrat huvudmannaskap, låg nyttjandegradav internat och kurslokaler, skilda debiteringsnormer samt ett för mångamyndigheter tidsödande sökande efter lämpliga utbildningslokaler varaotillfredsställande. Utredningenföreslår att en fortsatt utredning kommer till stånd om de av staten ägdakursgårdarnas framtida förvaltning och användning. I detta arbete bör bl. a.kursgårdarnas kostnader, nyttjandegrad och debiteringsnormer ytterligarebelysas. I ärendet har utskottet inhämtat yttranden frånriksantikvarieämbetet, , , statenspersonalutbildningsnämnd och styrelsen för , vilkasamtliga tillstyrker den av motionärerna föreslagna utredningen, samt frånuniversitets- och högskoleämbetet. Styrelsen för olika kontakter som tagits för att finna lämplig verksamhet attförlägga till . Då styrelseinsatserna inte givit något resultat anslutersig styrelsen till förslaget om en utredning. UbU1977/78: 9 4 framhålleratt det från kulturminnesvårdens synpunkter är i hög grad angeläget att såmycket som möjligt av bebyggelsen på bevaras, upprustas och ges enlämplig funktion. Ämbetet, som bifogat yttrande från i ,anför vidare följande. I yttrande pekas pånågra av de omständigheter som gör ett bevarande icke minst av tillett komplicerat och delvis kostsamt företag. Bevarandet och iståndsättandet avövriga byggnader av kulturhistoriskt värde inom anläggningen kan icke hellerske utan betydande ekonomiska insatser, som torde vara svåra att motivera medmindre än att anläggningen kan ges lämplig funktion, funktioner som bör anpassastill de olika byggnadskategorierna. Att och vissa till detta hörande byggnader iförsta hand bör ges en museal användning synes ämbetet självklart. Genom bidragav s. k. lotterimedel och med stöd från AMS har vissa iståndsättnings-arbetenpå och i kunnat genomföras. Som framgår av yttrande krävsdock betydligt större insatser, om och dess samlingar skall kunnabevaras åt framtiden och på ett meningsfullt sätt göras tillgängligt förallmänheten. För övriga byggnader inom området kan flera alternativ tillanvändning tänkas några av de alternativ som tidigare diskuterats redovisas imotionen. påpekar att Näässlott även bör visas för allmänheten och att i utredningsuppdragetbör ingå att lägga fram förslag om hur visningsverksamheten skall vara ordnad.Det fordras enligt rådets mening också en plan för underhållet av . () anser att i utredningsarbetet särskilt bör uppmärksammas att etteventuellt inrättande av en modern kursgård på för personalutbildningförutsätter ny bebyggelse på egendomen. bör, framhållerskolöverstyrelsen, med sina natursköna omgivningar, sina pedagogiska ochkulturhistoriska traditioner och sitt ur kommunikationssynpunkt även räknatfrån relativt gynnsamma läge ha förutsättningar att bli entilltalande miljö för en reguljär kurs-, konferens- ellerutbildningsverksamhet. En utredning om hur anläggningen bäst skall kunnautnyttjas och komma till sin rätt synes vara befogad. För de områden universitets- ochhögskoleämbetet har att bevaka föreligger inga önskemål om utredning angåendeden framtida användningen av . I motionen 1976/77: 369 yrkas attriksdagen skall begära en utredning angående den framtida användningen av denstaten tillhöriga egendomen i . UbU1977/78: 9 5 Läroanstalten var från börjanen privat institution, vid vilken utbildning i slöjd startade påinitiativ av grosshandlaren . I sitt testamente förordnadeAbrahamson att egendomen och vissa andra av hans tillgångar skulle utgöraen stiftelse, . Genom testamentet doneradesstiftelsen till staten. Genom beslut förordnade Kungl. med dess tillgångar skulle mottagas av staten på i donationsurkundenangivna villkor. Vad först beträffar slottsbyggnaden skall denna enligtdonators testamente bibehållas i oförändrat skick. är genom sinasamlingar ett unikt museum över det senare 1800-talets smakideal. Det visas förallmänheten, och en fråga som ställts är om förvaltningen av och ansvaret fördetta museum bör ligga kvar hos stiftelsen. Vad därefter gäller läroanstaltensbyggnader, som tillkommit , kan konstateras att"Seminariet", matsalsbyggnaden "Vänhem" och byggnaden"Lekhuset" är stora inte vinterbonade träbyggnader. På grundval av förslag i propositionen 1959: 92 angåendeutbildning av lärare i manlig slöjd (SU 1959: 116, rskr 1959: 268) beslötriksdagen att ett slöjdlärarseminarium skulle inrättas i höstterminen1960. Departementschefen anförde bl. a. att vissa övergångsvis anordnadekurser för icke behöriga timlärare i manlig slöjd borde förekomma på undersomrarna 19601962 samt yttrade i samband därmed: "Under denna periodtorde på plats kunna beredas för fortbildning av omkring 130 timlärare.Man torde vidare böra räkna med att utbildningsverksamheten i övrigt på med bland annat kurser i träslöjd för folkskollärare under dessa årfortsätter i stort sett som . Verksamheten bör dock hållas inom sådanagränser, att det i riksstaten under rubriken till för slöjdlärarutbildning upptagna anslaget, som uppgår till , kan hållas i stort sett oförändrat. Jag förutsätter, att vid denangivna periodens slut det åt slöjdlärarutredningen lämnade uppdraget att avgeförslag om den framtida användningen av är slutfört och att slutligställning då bör ha tagits till denna fråga. Jag vill med tanke på detta ännukvarstående utredningsuppdrag anföra följande synpunkter. Sedan ettslöjdlärarseminarium kommit till stånd, torde inte finnas anledning att enbartför olika former av fortbildning i slöjd bibehålla ut-l)ildningsverksamheten påNääs, särskilt inte om detta skulle påfordra årliga bidrag ellerinvesteringsinsatser från statens sida. Över huvud taget bör vid övervägandenaom egendomens och verksamhetens framtid inte ifrågasättas nya statligautgiftsändamål enbart i syfte att under alla förhållanden finna någonanvändning för den nuvarande anläggningen. Då det, med hänsyn tillbyggnadernas bristfälliga skick på , torde föreligga mycket små utsikter attfinna en realiserbar utväg för egendomens framtida användning, som ligger ilinje med donators ur- UbU1977/78: 9 6 sprungliga intentioner, torde det bli nödvändigt attöverväga radikala åtgärder i denna fråga." Vid riksdagsbehandlingen väcktes motioner (I: 418 och II: 515) av innebörd att i avbidan på detaviserade förslaget om användningen av måtte avslå propositionen.Statsutskottet avstyrkte motionerna men underströk önskvärdheten av att riksdagenså snart som möjligt måtte beredas tillfälle att ta ställning till ett medvederbörlig hänsyn till donators ursprungliga vilja avpassat förslag om Nääsframtida användning. Riksdagenföljde statsutskottets förslag. Sedermera avlämnade slöjdlärarutredningen sitt betänkande(SOU 1961: 43) Användningen av å . Slöjdlärarutredningendiskuterar i detta olika alternativ och stannar för att föreslå alternativetkursgård. Därefter har vissa andra utredningar genomförts, dock utan attfrågan om användningen fått sin lösning. Med hänsyn till bl. a. villkoren för donationen är detinte tillfredsställande att frågan om dispositionen av stiftelsen fortfarandeär obesvarad. Utskottet är därför, liksom remissinstanserna, ense med motionärernaom att en förutsättningslös utredning bör göras angående den framtidaanvändningen av på . I vilken form dennautredning bör bedrivas ankommer det på regeringen att bestämma. Utskottettillstyrker alltså motionen 1976/77: 369 och hemställer att med bifall tillmotionen 1976/77: 369 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört beträffande utredning om den framtida användningen av på . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (), (), (), (), ChristinaRogestam (c), (), (), Hans Nyhage (m), KarinAndersson (c), () och ().