bet · G101AU11 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om minoritetsorganisationers ställning enligt vissaarbetsrättsliga lagar I motionen 1976/77:1269 av m. (vpk) yrkas att beslutar uttala som sin mening att de i motionenberörda arbetsmarknadslagarna ändras så att icke avtalsslutande fackligorganisation som företräder minst en femtedel av de anställda kan utnyttjalagarna i samma omfattning som de kolleklivavtalsslutande fackligaorganisationerna. 1motionen anförs att nyare arbelsrättslig lagstiftning konstruerats på ettsådant sätt att del endast är kollektivavtalsbundna organisationer som kanutnyttja lagarnas skydds- och förmånsbestämmelser. Detta gäller även om ickeavtalsslutande organisation organiserar merparten av de anställda på enarbetsplats. Motionärerna kräver ändring i förlroendemannalagen,studiele-digheislagen, medbestämmandelagen och arbetarskyddslagen så att ickekollekiivavtalsbärande organisation som företräder minst 20 96 av de anställdafår samma ställning som organisation vilken slutit kollektivavtal medarbetsgivaren. Minoritetsorganisationers ställningenligt denarbetsrättsliga lagstiftningen har behandlats åtskilliga gånger under senareår. Beträffande gällande bestämmelser och tidigare riksdagsbehandling kanhänvisas lill exempelvis InU 1975/76:5 och 45 (s. 39), AU 1976/77:1 och 5(s.22). Frågan behandlas också av socialutskottet i dess betänkande omarbetsmiljölagen (SoU 1977/ 78:1, S.54). I motionen behandlas frågan om vilken ställningenligt den arbetsrättsliga lagstiftningen en facklig organisation skall ha påen arbetsplats där den inte har kollektivavtal. Motionärerna anser att desärskilda rättigheter m. m. som enligt förlroendemannalagen,studieledigheislagen, arbetarskyddslagen och medbestämmandelagen tillkommerkolleklivavtalsslutande organisation även skall gälla för annan organisationunder förutsättning att den har av de anställda som medlemmar.Riksdagen har i olika sammanhang avvisat denna ståndpunkt. Då fråganbehandlades anförde arbetsmarknadsutskottet i sitt av riksdagengodkända yttrande 1976/77:5 (s. 22-23): 1 1977/78. AU 1977/78:11 2 Med anledning av motionsyrkandena vill utskottetslå fast att förenings-och förhandlingsrätten i vårt land sedan gammalt har somutgångspunkt atl ingen åtskillnad görs mellan olika fackliga sammanslutningar ifråga om de grundläggande rättsliga förutsättningarna för fri fackligverksamhet. Förhandlingsrätt och skydd för föreningsrätten, behörighet altträffa kollektivavtal och rätt all inom lagstiftningens ram gå till fackligstrid är desamma för alla sammanslutningar på arbetsmarknaden oavsettmålsättningar och storiek. En annan sak är all de olika organisationernasmöjligheter all inom dessa ramar faktiskt göra sig gällande ytterst beror påderas egen kraft. Detta innebär bl. a. all det är styrkan hos den fackligaorganisationen som avgör om man kan få till stånd ett kollektivavtal medorganisationen som part. Motden bakgrunden har det inte ansetts vara en otillbörlig behandling avminoritetsorganisalioner när man av såväl principiella som praktiska skäl hargjort de antagna nya arbelsrättsliga lagarna tillämpligaenbart på arbetstagarorganisationer som genom att teckna kollektivavtal medarbetsgivaren har tagit ett medansvar för förhållandena på arbetsplatsen. Ovanangivna grundprinciper för vårt arbetsrättsliga system har på nytt lagts fast iden antagna lagen om medbestämmanderätt i arbetslivet. Den förstärktaförhandlingsrätten m. m. enligt den lagen ges i full utsträckning endast tillkollektivavialsbunden organisation. Minoritetsorganisationernas intressen ochmöjligheter att verka har emellertid särskilt beaktats genom att arbetsgivarenblir skyldig att iaktta primär förhandlingsskyldighet gentemotminoritetsorganisation när del gäller frågor som särskilt angår arbets- elleranställningsförhållanden för arbetstagare som tillhör sådan organisation. Enliknande möjlighet för minoritelsorganisation att representera sina medlemmarfinns redan enligt lagen om anställningsskydd. Om det blir aktuellt alt sägaupp en arbetstagare på grund av dennes personliga förhållanden hararbetstagaren rätt att begära överläggningar med arbetsgivaren innan dennefattar beslut om åtgärden. Ingenting hindrar alt arbetstagaren vidöverläggningen låter sig företrädas av ombud från sin egen organisation. Utskottet har samma inställning ochhemställer därför att avslår motionen 1976/77:1269. Närvarande:Rolf (), (), (), (), i (s), (), (),(), (), (), (c), (), (), () och ().