bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Från plenisalsplanet kan i RH stalsrådsrum ochelt antal ledamotsrum nås i samma plan via gångförbindelser över portalerna i . Från delta plan 5 i RH nås sammanträdespoolen på plan 2 via 4 hissar. 1 plenisalsbyggnaden belägna klubbrum plan 4,restaurang och entréhall plan 2 nås från plenisalsplanet av dels fasta internlrappor, dels nedåtgå ende rulltrappslinje samt 3, eventuellt 4 hissar. Björkman-Hansson-Landborn:Riksdagens ålerflyttning till - Alternativa förbindelsermellan plenisalsbyggnad och ledamotsbyggnad, KTH, Trafikplanering, . Björkman-Hansson-Sandahl:Riksbyggnaderna-Kommunikationsutredning avseende riksdagsledamöternasförflyttning från ledamotsrum till votering i plenisal, KTH, Trafikplanering,. Jämförelsemellan och beträffande lokalgruppen 12"Sammanträdesrum" Rubricerade jämförelse framgår av bilagdaförteckningar Sammanlrädesrum som inte redovisas här är Dessa rum återfinns under lokalgrupperna"Utskotten", "Statsrådsrum" resp."Partigrupperna". Dennakonsekvens förefinns inte beträffande talmanskonferensens sammanträdesrum,vilket vid redovisas under gruppen "Sammanträdesrum"men i intagits under gruppen "Talmansrum". BeträffandeSergels torg kan framhållas alt ett antal sammanträdesrum p. g. a. allmän lokalknapphet fått ianspråklas lill annan verksam het. om 70 m' om 70 m' T 10-322/323 om 50 m" om 25 m' om 20 m' KU 1977/78:23 206 De härigenom föriorade rummen har delvis ytmässigtmen ej funklions-mässigl kunnat återvinnas genom tillskott vidMalmskillnadsgatan (75 m") och på plan H 12 (75 m"). Vissaav de nu nämnda förändringarna har inträffat under det närmast förflutna året.Programmet för har därför inte kunnat rättas. Rumsläget vidSergels torg är f n. sådant atl all verksamhetsförändring som innebär ökning avrumsantalet går ut över sammanträdesrummen. 4.Utnyttjandet av de rum vid som upplåts lill kommittéer,utredningar m. m. är stort. Generellt kan sägas attdessa rum ianspråklas enligt följande: Efterfrågan är betydligt större än tillgången. Engrov bedömning är att efterfrågan troligen är dubbelt så stor som tillgången.Onsdagar förmodligen ännu större. Vissaav utskottens plenisalar upplåts, efter medverkan av resp. utskott, även lillkommittéer och utredningar. Då sådan upplåtelse sker uppvisar frekvensen istort sett samma miönster som för sammanlrädesrummen i övrigt. Sammanträdesrum (lokalgrupp 12) rumsarea (m') utnyttjas av utredn, kom m m å 160 m' ä 130 m' å 75 m' ä 70 m' å 55 m' ä 40 m' ä 96 m' å 25 m' ä 55m' 55 1 Rum gem. 1 Rum ensk. 1 Konf-rum 5 Konf-rum å 100 m' 100 ä 37 m' 37 å 38m' 38 ä 25 m' 125 ä 120 m' å 26 m' Redovisasi HH-projekt under grupp "Talmansrum" Två rum omdisp. och -77 (Bev C Tre rum omdisp. vår-77 och höst-77 (ADB) 1 Storaparti 1 Lilla parti ä215m' 215 äl30m' 130 (Malm- 1 Konf-rum skilln g) ä 30m' 30 ä 20 m' 20 å 12,5 m' 25 2 065 ochriksdagens nämnder m. m. KU 1977/78:23 NORRLANDSGATAN 18118 43 TEL Sammanställningav rumsarea för lokalgrupp 12. (29)1 Konferensrum 14 Konferensrum 1 Rum för personalorg. Rum för personalorg. Proj.rum, mtrl.rum. m. m. ' Dubbelanvänds som enskild matsal KU 1977/78:23 209 Bilaga 12 A arkitektkontorYtsammanställning betr. ledamotsrum vid (vice talm) Bostadsrum inkl. WC och bad 14 1977/78. 111 43Stockholm Tel. 08/24 87 80 Arbetsrumutan WC (ordf. + v. ordf. i utskott) 10 rum 14 rum 4 rum 1 rum 19-23 m'24-27,5 m' 28-30 m' 33 m' 40 m* 13,5 m' 16-18 m' 19,5-23,5 m' 24,5-26,5 m' 3x44 m* + 1x68 m' (talmän) Bostadsrum inkl WC och dusch 17,5-21 m' 21,5-25 m' 25,5-28,5 m' 30-40 m' KU 1977/78:23 211 Bilaga 13 A SOCIALDEMOKRATISKA RIKSDAGSGRUPPEN 1978.01.27. Yttrande över lokaldisposilion vid återflyttningtill gamla . Vid sammanträde med den socialdemokratiskariksdagsgruppens fackklubb torsdagen den 26.1.1978 beslutades följandeskrivning: Bedömningenav det framtida behovet av lokaler Den socialdemokratiska riksdagsgruppen disponerarför närvarande 12 rum inkl. gruppordförandens på plan 7. Det är detursprungliga gruppkansliet. På plan 12 disponerar vi 20 rum, dels för enutredningsavdelning, dels för ledamöternas kontorsservice. Denna uppdelning avtre enheter är dock missvisande, eftersom arbetsuppgifterna kräver en samverkanmellan samtliga anställda inom gruppkansliet. Särskilt mellan allakontorsanställda delas arbetsuppgifterna efter behov. Detförslag lill lokaldisposition som diskuteras betyder att varje gruppkanslierhåller 11 rum inkl. ell för gruppordföranden. Därutöver föreslås alt 33 rumför 66 anställda ska disponeras för sekrelerar- och kontorsservice för samtligariksdagens ledamöter. De 11 rummen föreslås hållas samman kring ettförlroenderådsrum (utan fönster! ), medan de övriga 33 blir insprängda blandledamöternas arbets- och bostadsrum. Det är svårt att ha någon mening om detexakta behovet av kanslipersonal . Del förefaller dock klart all delsuccessivt kommer atl bli en kraftig ökning av antalet anställda, en ökning somdessutom kommer atl variera starkt mellan gruppkanslierna beroende på valutgångoch regeringsskiftningar. Fackklubbenoch övriga anställda som diskuterat frågan menar att man i en framlid heltmåste integrera gruppkansliel och kontorsservicen på så sätt atl kansliet ochkontoristerna får sina arbetsrum åtminstone på samma plan i det nuvarandekanslihuset. Ett mellan kanslierna varierande behov av utrymme förutredningsavdelningar kan knappast lösas genom fasta till gruppkansliernalokalmässigt knutna och bundna avdelningar. Här måste det finnas enflexibilitet när det gäller vilka partier som ska disponera lokalerna, men meden fast angiven plats i något av de hus förfogar över. Av förslagetframgår del inte om något utrymme kan reserveras för della ändamål. Närdet gäller kontoristernas arbetslokaler utgår man uppenbariigen ifrån alt tvåkontorister skall dela på elt rum. Det är det system som gäller . Men vitror all kraven på att fä arbeta i lugn och ro därmed på ett rum per kontoristi någon form av sammanhållen enhet kommer atl bli allt starkare. KU 1977/78:23 212 Inteminst med hänsyn till den breddning av arbetsuppgifter för kontorister sompågår och de program som skilda fackförbund som organiserar kontorister har fören ytterligare breddning. Somtidigare påpekats disponerar gruppkansliet på plan 7 12 rum. Enligtförslaget i del nuvarande kanslihuset får vi bara II. Denexpansionsmöjlighet som finns gäller ledamots- och kontoristlokaler i denanslutande ledamotsbyggnaden med ingång från . Och vi anser alt såvälkontorsservicen som det ursprungliga gruppkansliel måste tillförsäkras mm idenna del. Vivill också framhålla alt det i gruppkanslidelen är nödvändigt med ett störreantal toaletter än enligt förslaget. Och vi ifrågasätter starkt om del ärmöjligt all bereda plats för kanslipersonalen i det rum som anges som kafferum. Sammanfattningsvis vill viframhålla: attdel är nödvändigl med en lokalmässig integrering av gruppkansli ochkontorsservice, attdelar av den till gruppkansliet anslutande ledamotskorridoren ska få disponerasav kansliet, attpermanenta lokaler anvisas för partiernas utredningsavdelningar saml attantalet toaletler utökas i gruppkanslidelen och att större utrymme anvisas förkansliets kaffemm. KU 1977/78:23 213 Angåendeyttrande över återflyttning till , som inte harnågot atl erinra mot en ålerflyttning, vill framföra följande synpunkter. Tvåsammanlrädesrum bör disponeras per gruppkansli. De bör vara belägna i anslutning till kanslilokalerna. Ledamöternas kontorsservice bör vara placerad i anslutning till kansliet. Beträffandedetaljplanering av kansliet förutsätter vi att kontakt hålles mellan byggnadskommitté och resp. gruppkansli. Stockholmdag som ovan Tu ve KU 1977/78:23 214 Först vill vi konstatera atl det är svårt för ossall överblicka andra anställdas arbetsförhållanden och arbetsmiljö här iriksdagshuset. Våra bedömningar sker därför utifrån våra egna erfarenheter. Vianser all del nuvarande fyller även högl slällda krav påändamålsenlighet och tillgänglighet. Såvitt vi kan bedöma kommer inte deföreslagna ombyggnaderna av , trots alt de kommer atl blimyckel omfattande och kostsamma, atl ge en tillnärmelsevis så god arbetsmiljö.Det finns också anledning alt peka på all del nuvarande , även omdel finns brister, är handikappvänligl. är eti problem som inle är löst iförslagen till ombyggnad av . Frågan är också om det överhuvud taget är möjligt att lösa, om man bevarar väsentliga delar av det hus somnu slår på platsen. Medutgångspunkt från ändamålsenlighet, tillgänglighet och krav på god arbetsmiljö,anser således att bör stanna kvar i del nuvarandehuset och möjligheter till eventuell nödvändig expansion undersökas ianslutning till detta. KU 1977/78:23 215 upprättad PM ang. beräknade lokalbehov pä längresikt I bilagorna 17 och 18 till konstitutionsutskottetsbelänkande KU 1975:13 redovisades en tabell över beräknadelokalbehov resp. ett s. k. blockschema (ur programmet förarkitekttävlingen ) över lokalgruppers storiek och sambandsbehov. Tillytteriigare belysning av hur framtida lokalbehov harbedömts bifogas ett utdrag (underbilaga 1) ur utredningår I968(s. 23-24)jämte en i utredningen inlagen bild(Bild 5) över hur man beräknade lokalbehovsutvecklingen (underbilaga 2). Av de redan nämndahandlingarna framgår bl. a. följande: 1.De lokalprogram som upprättades och presenterades för vid olikatillfallen avsäg alla det beräknade lokalbehovet år 1985.Den sammanlagda programytan var densamma (25 910 m' i såväl utredningsom 1971 och 25 885 m' utredning),men inom ramen för programmet skedde inle oväsentliga omfördelningar mellanlokalgrupperna. Som exempel kan nämnas att program inkluderades 4000 m' för parkering, medan program inle innehöll någon yla förgarage. All .slutsumman ändå blev lika stor förklaras av betydandeminskningarav andra lokalgrupper program (med drygt 2 500 m'förriksdagsförvaltningen och med nästan lika mycket för ). Ävenmellan program och arkitekttävlingsprogrammet fanns det storaskillnader beträffande vissa lokalgrupper. Som exempel kan nämnas att i 1974års program ledamotsrummen ökades med drygt 1 200 m' och alttryckeri/bokbinderi samt composeranläggning logs in iprogrammet (med sammanlagt drygt I 300 m". minskadesparkeringsytan med hälften (nästan 2 000 m'), vilket som sagt ledde lill attslutsummorna i lokalprogrammen blev desamma. Detlokalprogram som redovisas (se Förs. 1977/78:5 s. 25) omfattar totalt 29 589m'(vartill kommer drygt 1 000 m" förvissa tekniska utrymmen). Programmethar sålunda ökats med drygt 3 700 m' (ca 15 96) i förhållande till 1974 årslokalprogram, som låg till grund for principbeslut . Delbör också framhållas att program inte innehåller några lokaler förtryckeri/bokbinderi, för vilka tidigare beräknades behövas ca 1 150 m'. Om enmotsvarande reduktion i detta hänseende skulle göras program för attfå jämförbarhet mellan programmen innebär det sålunda att program harutökats med sammanlagt inemot 4 900 m' (nästan 20 96). De största ökningarnagäller parkering (nästan 1 700 m'), ledamotsrum (nästan 900 m'),riksdagsförvaltning (ca 800 m") och plenisal (nästan 700 m'). KU 1977/78:23 216 Del bör här nämnas atl viss revidering avlokalprogrammet anmälts till (Förs. 1975/76:20 s. 2och 7-8). Någon närmare redovisning av programytor förekom inte i detta ärende,men sammanfattningsvis angavs översynen ha gett lill resultat alt projektetborde tillföras ca 50 rumsenheter (s. 7). 2.11975 års ärende redovisades även ytan för de nuvarande lokalerna vid (KU 1975:13, s. B 137). Den sammanlagda ytan angavs då till 29 700 m'(inklusive garage, inlastning och tryckeri om tillhopa ca 3 550 m'), vilketmotsvarade en s. k. överyla - i förhållande lill det då aktuellalokalprogrammet - på drygt 3 800 m'. Därefter har tillkommit ca 700 m' iInvesteringsbankens hus vid . Vid finns sålundanu rumsarea om ca 26 350 m' exklusive garage, inlastning och tryckeri. Föratt få jämförbarhet mellan ytorna i de nuvarande lokalerna vid ochde föreslagna i Helgeandsholmsalternativel har AOS arkitektkontor utarbetatbifogade tabellöversikt (underbilaga 3). Av denna framgår bl. a. att densammanlagda "mmsarean" i Helgeandsholmsalternativel nu kan beräknasbli nästan 33 900 m' exkl. garage, inlastning och tryckerilokaler. Dellainnebär som synes en skillnad på ca 8 000 m' (eller ca 6 000 m' om endastlokalgrupperna 1-20 tas med) i förhållande till den i lokalprogrammet (se Förs.1977/78:5 s. 25) angivna ytan för lokalgrupperna 1-20. "Rumsarean" iHelgeandsholmsallernalivet anges således vara (resp. knappt 25 96)större än "programarean"; jfr dock nedan. Vidarehar lill utskottet överiämnat en PM med anledning av yluppgifter ivissa motioner. Av denna PM, som också bifogas (underbilaga 4), framgår bl. a.att skillnaden mellan rumsarean och programarea erfarenhetsmässigt kanberäknas till 10-13 96. Vidare anges, efter en sådan omräkning av"rumsyta" prognos lill rumsarea enligt nuvarandeterminologi, skillnaden mellan prognosen för och de nuvarande ytornavid (exkl. garage och tryckeri) till 5 000-8 000 m' rumsarea.Härvid bör dock även märkas atl de angivna ytorna för lokalerna vid inte inrymmer samtliga ytor, eftersom den faktiska ytan för entréer är 800m', medan den i den bifogade tabellen anges lill endast 53 m' (dvs. endastutrymmen för vaktpersonal). Helgeandsholmsalternalivets motsvarande yla angeslill 806 m'. Härbör slutligen anmärkas atl i sina kommentarer ()med anledning av kornmunens PM () också har tagit upp de nämndaytfrågorna (se bilaga 3 underbilaga 2). KU 1977/78:23 217 Un de rbl laga I Ur utredningRiksdagens hus 1968 För bedömning av byggnadsfråga är denframtida utvecklingen av dess lokalbehov av stor betydelse. Att göra enförutsägelse om detta som sträcker sig över en längre tidsrymd är givetvisvanskligt. Å andra sidan är det inte rimligt all betrakta denna byggnadsfråga ielt alltför kort tidsperspektiv. Del sätt på vilket den löses kommer alt föravsevärd tid bestämma arbetsförhållanden. Såsom framgår av avsnitt3.12 har en om- eller nybyggnads såväl tekniska som funktionella livslängdbedömts lill , dvs. Del har därför ansettsmotiverat att göra vissa antaganden om lokalsituationens förändring under enlängre period. Antagandena bygger på en analys av lokal-ochpersonalutveckling från år 1905-dvs. lidpunkten då det nuvarande riksdagshusettogs i bruk-till år 1967 och innebär en framskrivning av lokalutvecklingen tillår 2030. Vid analysen av den hittillsvarande utvecklingen har hänsyn tagitsdels till vilka lokaler inom som under periodens början irealiteten disponerades av och dess organ, dels till de lokalerutanför som tillkommit under periodens senare del. Vidare harkorrigeringar gjorts såväl med hänsyn till överstandard beträffande utrymmenför vissa funktioner under periodens början som till understandard i dagenssituation. nuvarande lokalbeslånd ger nämligen inte en rättvisandebild av del aktuella behovet. En påfallande "försluinning" harefterhand inträtt. En riktigare bild erhålles om ytorna på grundval avpersonalbeståndet omräknas till den standard som tillämpats i det preliminäralokalprogrammet. Utrymmenahar i diagrammet på bild 5 fördelats på tre huvudgrupper. 1 Lokaler för avförfattningen bundna funktioner(p\en'\sa\ med läktare och utskottels sessionssalar; till denna grupp har ävenförts de enskilda ledamotsrummen). 2 Lokaler för övriga politiska funktioner (gemensammaledamolsrum, rum för talman, statsråd, ordförande i utskott och partigrupper,förtroenderåd, restaurang etc). 3 Lokaler för förvaltnings- och kanslifunktioner(kammar- och utskottskanslier, förvaltningskontor, partikanslier, bibliotek m.m.). Den förstnämnda gruppen är i stort sett konstant.De andra grupperna visar däremot en tydlig tillväxt. Framtill ökade lokalbehovet från 10 200 m' till 19 500 m', motsvarande enåriig tillväxt av räknat på utgångssiffran. Den verkliga lokaltillgången1967 var dock endast 13 800 m'. KU 1977/78:23 218 Det aktuella lokalprogrammet om cirka 26 (XX) m' innehåller en utrymmesreserv på . Förutsattes sammaprocentuella tillväxt som , räknat på det nya programmet, skulle deltavara tillräckligt fram lill omkring 1985. Detta skulle kunna innebära att eninte obetydlig del av utrymmesreserven kommeratt förbrukas genombehovsutveckling fram till den lidpunkt om då nya lokalerkan tagas i bruk. sker med de gjorda antagandena en ökning avlokalbehovet med lolall fram lill prognostidens slut. Det har antagils allbehovet för de författningsmässigt bundna lokalerna jämte ledamöternas arbets-och delegationsrum är . Eventuellt tillkommande behov för ledamöterssekreterare etc. innefattas i den förutsedda ökningen av lokaler för kansli-och förvaltningsändamål. I nom denna grupp kan man förvänta sig en särskiltsnabb ökning av lokalbehovet för partigruppskanslierna och upplysningsljänslen.Liksom kommer lokalbehovet i framliden förmodligenatt utvecklas språngvis och inte med den jämna takt som diagrammet anger. Detligger i sakens natur atl en framskrivning av lokalbehov för så långlid och med den enkla metod som här tillämpats måste vara osäker. gällerframför allt för lidsperiodens senare del som dessutom, oavsett graden avsäkerhet, måste tillmätas mindre vikt vid nu aktuella ställningstaganden. Aandra sidan kan det inte bortses ifrån att expansionsbehov kan komma attuppträda redan under det första årtiondet efter inflyttning i nya lokaler.Framskrivningen innebären genomsnittlig lill växtlakt av . Somjämförelse kan nämnas att vid kortsiktiga prognoser förstatsförvaltningens lokalbehov räknar med en tillväxttakt av . Godtarman möjligheten att lokalbehov kan komma att utvecklas så som härbeskrivits, inställer sig frågan hur situationen organisatoriskt ochbyggnadsmässigt skall kunna bemästras i framliden. En mycket stor ökning avlokalbehovet kan inte uteslutas. Rationaliseringar av de ickeförfattningsmässigt bundna verksamheterna kommer därför sannolikt alt bliaktuella för alt bromsa utvecklingen av personal och lokalbehov. Detkan vidare visa sig önskvärt atl i framliden så många som möjligt av riksdagensserviceorgan arbetar enligt ett lerminalsystem. Därvid skulle deraslokalkrävande delar föriäggas utanför själva medan den direktakontakten med riksdagsarbetet skulle uppehållas via terminaler i detta. Denteletekniska utvecklingen talar för all sådana arbelsformer i framliden kan bliaktuella. och delar av förvaltningskontoret bedöms, påsätt som visas i avsnitt 3.24, redan nu kunna fungera på ett sådant sätt. Detär därför möjligt atl tillkommande lokalbehov utan större olägenhethelt eller delvis kan tillgodoses i byggnader utanför och medrelativt stor frihet beträffande deras lokalisering, men del kan heller inleuteslutas alt de tillkommande lokalerna bör ha internt samband medriksdagshuset. Det måste därför bedömas som väsentligt för de olika KU 1977/78:23 219 alternativensfunktionsduglighet att sådana expansionsmöjligheter finns som erbjuder godainterna samband med . Viden framtida tillväxt av lokalbehovet får förutsättas att en utfiyttning iförsta hand sker av vissa serviceorgan med svaga krav på samband varigenomriksdagens centrala funktioner ges möjlighet att expandera inom byggnaden.Della understryker betydelsen av all hela det nii aktuella lokalbehovettillgodoses i en och samma anläggning. Oberoendeav formerna för lokaltillväxl och organisatoriska förändringar kommer dessa attmedföra nya funktionella krav på . Dess flexibilitet måste därförtillmätas stor vikt vid bedömningen av alternativen. Urbyggnadsstyrelsens utredning hus 1968 (seäven utredningens bedömning s. 23-24) Beräkning av hittillsvarandeoch franntida lokalbehov. < Teknisk och funktionell livslängd > Av författningen bundna funktioner Jämförelse rumsarea vidSergels torg resp. garage, inlastning och tryckerilokaler Verkstäder, förråd, arkiv Städrum, omklädningsrum m. m. Avser endast utrymmen för vaktpersonal. Rumsarean förentréer är 800 m'. KU 1977/78:23 222 PMbeträffande lokalexpansion med anledning av vissa motioner Motion1977/78. B. () m. fl. "Del är därför väsentligt alt se tillexpansionsmöjligheterna på . Här har prognoserna visat sigslå fel. Belysande är atl redan nu -1977 -tagit i anspråk lika mycketutrymme som en utredning ansåg atl skulle behöva först omkringår 2000." förhyr 38 601 kvm la vid saml I 000 kvm la i investeringsbankens hus, summa 39 601 kvm la exkl.garage (och tryckeri). Av dessa utgör 26 845 kvmrumsarea. Prognosenför utvecklingen av lokalbehov utredning var uttryckt i detsom i aktuell terminologi benämnes programarea. Omvandlas den till rumsareablir prognosen för lokalbehovet 1977 26-27 000 kvm ra exkl. garage ochtryckeri. Förår 2000 blir lokalbehovet enl. prognos uträknat på analogt sätt 32-34000 kvm ra exkl. garage och tryckeri. Delär de två sistnämnda siffrorna som bör jämföras med nuvarande rumsarea om 26845 kvm. gctiagcuv.li lly.cllulll iiiiiiud J JJJ Nvii i förhyrning i investeringsbankens hus. Anm.1: Denna siffra erhålles genom att från 29 700 kvm (se KU 75:13) draga yta förgarage och tryckeri om tillhopa 3 555 kvm samt lägga till 700 kvm utgöranderumsarean i förhvrnine i investerinEsbankens hus. Anm.2: Rumsarean i en byggnad är erfarenhetsmässigt större än programarean förbyggnaden. Den har här med utgångspunkt från bl. a. erfarenheterna i 68 årsutredning satts till av programarean. Motion1976/77:542. O. () m. fl. "Belysande för hur lätt del är alt la fel äratl redan nu-år 1977-tagit i anspråk lika myckel utrymme som enutredning ansåg atl skulle behöva först omkring år2000." Kommentarenlill della är densamma som lill motion 1977/78:19. "Även om skulle ta ianspråk gamla , tidigare hus, kanslihuset ochkanslihusannexet skulle inle fä större lokaler ." utgör 26 845 m' rumsareaexkl. garage och tryckeri. Den sammanlagda rumsarean för de ovannämndabyggnaderna på och i är exkl. garage ca 40 000 m' ra. KU 1977/78:23 223 Stenografisktprotokoll, fört vid hearing i angående riksdagenslokalfrågor . KarlBoo: har ju att handlägga frågan om riksdagenslokalfrågor på . Vi har tillfälle att ventilera dessa frågor medföreträdare för . Jag ber att få hälsa er välkomna hit. Vi harockså funnit del angeläget all byggnadskommittén, som haft att utreda ochframlägga förslag i delta ärende, fått tillfälle alt närvara. Vår avsikt är nuatt vi skall föra ett samtal under högst . Vi räknar då inte med attdel skall bli direkt diskussion mellan t. ex. och byggnadskommittén,utan överläggningen bör föras .så, att utskottets ledamöter i den mån de villkan fä diskutera eller be om förklaringar när del gäller olika saker. Jagföreställer mig all vill börja med atl framföra någrasynpunkter och ber därför att få lämna ordet till . Det är klart alt det övergripande måste vara alt både påkort och på lång sikt får goda arbetsförhållanden. Jag var ju själv under enlid ledamot av . Vi var då i del gamla , som inte varriktigt bra i alla avseenden. Vad vi kan och vill göra är ju alt hjälpa tillmed all lämna elt så pålitligt och hållbart material som möjligt i detta myckelkomplicerade sammanhang, där osäkerhetsfaktorerna självfallet är myckel stora- särskilt stora, såvitt jag förstår, när del gällerHelgeandsholmsalternativel, eftersom i det fallet investeringar och sådant istor utsträckning rör framtiden. Enligt vår åsikt är det synneriigen önskvärt attnå så stor samstämmighet som möjligt när det gäller bedömningar, kalkyler ochalternativa lösningar. Som kommun har självfallet på både kort ochlång sikt ett stort intresse av vad som sker här i stadskärnan. Det rör ju bl.a. vikliga stadsbildsfrågor och expansionsutrymmel. Möjligheterna harju varit en viktig fråga som vi velat hjälpa tilj all belysa, liksom också vadsom sker konkret vid olika handlingsalternativ. Vi tycker att vi genom våratekniska förvaltningar har betydande erfarenhet och högklassig expertis som kanhjälpa till med bedömningarna på det här området. Jag måste emellertid medgeatl de produkter som våra experter kommer med inte är just någonpopuläriäsning, utan man måste arbeta litet för all komma in i det hela Får jagsedan säga atl huvuddelen av kontakterna självfallet skett på tjänstemanna- ochämbetsmannaplanel, men del är del normala i våra relationer med Kronan, som vibrukar säga i .