bet · G101KU35 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidriksdagens behandling av energipolitiken 1975 uttalades atl en förnyad prövningav energiförsörjningen i hela dess vidd borde komma till stånd 1978.Energikommissionens arbete är som framhållits ett led i förberedelserna infördet kommande energibesluiet. Den i förhållande lill ursprungliga planerlångsammare byggnadstakten vad gäller reaktorn motiveras av denosäkerhet som finns rörande möjligheterna att uppfylla de villkor som stadgas ivillkorslagen och innebär att handlingsfriheten för framtiden bevaras. Regeringenshandläggning av energifrågorna präglas av denna målsättning vilken fö, ställt sig bakom bl. a. vid behandlingen av kompletteringspropositionen1976/77:150, i vilken regeringen aviserade ett uppdrag till attutreda konsekvenserna av en senareläggning av byggnationen av reaktorn . Energipolitikenhör lill näringsutskoltets arbetsområde. granskning avdessa frågor gäller den praxis och administrativa rutin som tillämpas inomregeringen. Handläggningen av energifrågoma står enligt utskottets mening väl iöverensstämmelse med den vilja att fästa ytterligare vikt vid säkerhetsfrågornasom ställt sig bakom genom atl anta villkorslagen. Det är självklartalt varje avgörande enligt villkorslagen måste föregås av en noggrann prövningav huruvida de särskilda villkoren är uppfyllda. Det är väsentligt attbeslutsprocessen inte påskyndas på ett sådant sätt att säkerhetsfrågornaåsidosätts. Utskottet har vid sin granskning inte funnit annat än attregeringen handlagt dessa frågor med det ansvar som medborgarna har rätt atlkräva. I övrigt ger granskningen inte anledning till något uttalande frånutskottets sida. KU 1977/78:35 28 11.Beslut om devalvering 1977 Devalveringsbesluten fattades avriksbanksfullmäktige. Enligt RF har som är en myndighet underriksdagen en viktig funktion när det gäller landets penning- och kredilpolitik.Bestämmelser om och riksbanksfullmäktige finns i RF:s kapitel omfinansmaklen (9 kap.). Beträffande samordningen med regeringens ekonomiskapolitik skall erinras om några uttalanden från förarbetena till den nya författningen.I grundlagspropositionen (prop. 1973:90 s. 354) anslöt sig departementschefentill gmndlagberedningens förslag att även i fortsätlningen bordevara en myndighet under . Departementschefen uttalade, alt del får somhittills förutsättas all den kredit- och penningpolitik som bedriversamordnas inom ramen för den av regeringen förda ekonomiska politiken. Med deav grundlagberedningen föreslagna reglerna om val av fullmäktige i riksbankenreduceras ytterligare enligt departementschefen risken för motsättningar mellanregering och riksbank. Förslaget innebär nämligen atl man alllid kan räkna medatt det parti eller de partier på vars förtroende regeringen grundar sinställning också har del bestämmande inflytandet i fullmäktige. Besluten1977 om nedskrivning av kronans kurs fattades av riksbanksfullmäktige dels den4 april, dels . Till betänkandet fogas presskommunikéer frånriksbanken rörande de vidtagna åtgärderna (bilaga 15 A och 15 B), Fråganom regeringens handläggning av berörda valutapolitiska åtgärder har tagils uppunder årets granskningsarbete. Del kan nämnas alt frågan diskuterats iriksdagen vid ett flertal tillfällen bl. a. i en frågedebatl den 18 oktober1977 mellan ekonomiminister och . I samband medärendets behandling har utfrågning av ekonomiministern ägt rum inför utskottet.Som bdaga 15 C till detta betänkande fogas vissa intervjuuttalanden (engelskursprungstext samt i svensk översättning) av ekonomiministern som gjordes ijuni till en ekonomisk forskare representerande 'sInternational Letter. har gjorts gällande att devalveringen och i sambanddärmed utträdet ur det s. k, ormensamarbetet skedde utan tillböriiga kontakteroch överläggningar med berörda länder bl, a. de nordiska samt med det förraregeringspartiet. De nämnda intervjuuttalandena av ekonomiministern somåtergavs av nyhetsbyrån och även omnämndes i svensk press före devalveringenvar vidare ägnade att medverka till en avsevärd valutaspekulation medåtföljande valutaförluster för landet. Avutfrågningen med ekonomiministern framgick bl. a. följande. Beslutet omdevalveringen och utträdet ur ormensamarbetet hade föregåtts av underhandsdiskussionermed företrädare för vissa i ormsamarbetet ingående länder . Slutgiltig kontakt med ormenländerna togs i början av den vecka somföregick åtgärderna, dvs. KU 1977/78:35 29 I slutet av togs kontakter med företrädare för detsocialdemokratiska partiet. Några besked om socialdemokraternas inställningtill åtgärderna gavs inte vid dessa kontakter. Dagen efter sammanträdde ormenländerna i Frankfurt.Beslutet blev dock känt . Regeringen följde tidigarepraxis när det gällde informationen till oppositionen. Några förhandlingar isådana frågor med oppositionen har inte förekommit tidigare. Vidutfrågningen lämnade ekonomiministern även en redogörelse för bakgrunden tillintervjuutialandena som gjordes och blev kända genom elt AP-meddelandeden , Redovisningen av intervjusvaren var enligt ekonomiministernkorrekt om än i förkortad form. Regeringensoch ekonomiministerns handläggning av devalveringsfrä-gorna vad gällerkontakter med berörda länder och det tidigare regeringspartiet har inle gettanledning till erinran från utskottets sida. Utskottet, som tagit del av denämnda intervjuuttalandena, har inte heller i detta avseende kunnat finna fogför någon kritik. 12.Regeringens handläggning av frågor med anknytning till de s. k. SAS-frikorten träffades mellan Scandinavian AirlinesSystem (SAS) och de skandinaviska luftfartsmyndigheterna överenskommelse om attmyndigheternas personal skulle i viss utsträckning erhålla fria ellerrabatterade resor med SAS enligt särskilda regler. Förmånen kom också att utgålill bl. a. vissa regeringsledamöter. Idecember 1977 beslutade alt förmånerna i vad gäller utanför stående personer skulleupphöra. har fråga väckts rörande regeringens handläggning av ärenden medanknytning till frikorten. En redogörelse för dessa ärenden lämnas i detföljande. Skattechefenhos i begärde från SAS en fullständigförteckning över samtliga de personer, som eventuellt kunde bli aktuella förbeskattning av förmån för innehav av s. k. gula och blå frikort. Skattechefensbegäran innefattade också uppgift om kortens utnyttjande i varje särskiltfall. överlämnade SAS en sådan förteckning till skattechefen.I augusti 1977 begärde en person. A., hos i att fäta del av förteckningen. avslog denna framställning genom beslutden med hänvisning till att förteckning åtnjöt sekretesskyddenligt 17 § sekretesslagen (1937:249). A. anförde besvär till regeringsrätten,som i dom anförde följande: De handlingar som avses med A:s framställningarsåvitt de fullföljts till regeringsrätten har på skattechefens begäranavlämnats till myndighet för alt vara lill ledning vid taxering. Enligt 17 §sekretesslagen får handlingarna inte KU 1977/78:35 30 utlämnastill A. utan de skattskyldigas samtycke. Sådant samtycke föreligger ej.Framställningarna har därför rätteligen avslagils. Regeringsrätten länmarbesvären utan bifall. I skrivelser lill regeringen, som inkom den 21oktober resp. , yrkade A., att regeringen med stöd av den rättsom enligt 38 § första stycket sekretesslagen tillkommer regeringen att meddeladispens från sekretesslagens regler måtte förordna att ifrågavarandeförteckning måtte utlämnas till honom. A. åberopade därvid att utlämnandetfordrades för att tillvarata allmän rätt. Han uppgav bl. a., alt han ämnade setill att berörda taxeringsnämnder flck uppgifterom frikortinnehavarna inom resp.taxeringsdistrikt. Ibeslut avslog regeringen framställningen med följandemotivering: Den handling som avses med A:s framställning fårenligt 17 S första stycket sekretesslagen inte lämnas ut utan de berördaskattskyldigas samtycke. Utan hinder av vad som i övrigt föreskrivs i lagen kanregeringen enligt 38 § första stycket förordna om utlämnande av handling bl. a.om det är erforderligt för tillvaratagande av allmän rätt. Enligt 17 §taxeringslagen (1956:623) skall skattechefen bevaka det allmännas rätt itaxeringsfrågor och verka för att taxeringarna blir likformiga och rättvisa. Regeringenfinner att det inte är erforderligt för tillvaratagande av allmän rätt att denhandling som avses med A:s ansökan lämnas ul lill honom. Regeringen lämnaransökningen utan bifall. Ärendet handlades inom kommundepartemenlet medjustitieministern som föredragande, I beslutet deltog på grund av jäv intestatsråden , , , och . 38vj första stycket sekretesslagen har följande lydelse: "Där det finnserforderiigt för tillvaratagande av allmän eller enskild rätt, må utan hinderav vad eljest i denna lag stadgas regeringen förordna om handlingarnasutlämnande," Stadgandethade ursprungligen en något annan lydelse. I stället för "allmän ellerenskild rätt" användes formuleringen "Kronans, menighets ellerenskilds rätt". () föreslog i sitt betänkande medförslag till lag om allmänna handlingar i 62 § en dispensregel, motsvarandeden i 38 >; sekretesslagen och liksom 38 § försedd med ändamålsbestämmelser.Det framhölls i kommentaren lill stadgandet (SOU 1975:22 s. 294) altbestämmelsen var avsedd att tolkas restriktivt. Denpromemoria med förslag till ny sekretesslag som på grundval av bl. a. utarbetats inom och som blivit föremålför remissbehandling innehåller också en motsvarighet lill 38 § sekretesslagen.I förslagets 2 kap. 15 § stadgas således, alt regeringen får för särskilt fallförordna om undantag från sekretess om del är påkallat av synneriiga skäl. Tillskillnad från OSK:s förslag föreslås alltså inte några ändamålsbestämmelser.Det framhålls i kommentaren till stadgandet, att en KU 1977/78:35 31 undantagsbestämmelsesom denna bör användas med stor restriktivitet och atl man kan räkna med attregeringen i praktiken ytterst sällan är beredd att gå lill mötes'krav påutlämnande av sekretesskyddade förtroliga uppgifter om enskild. Beträffandefrågan om den skalterättsliga behandlingen av förmåner i form av fria resor medSAS hänvisas lill i bilaga 16 intaget beslut av JO. Det bör tilläggasalt vidregeringssammanträde beslöts en översyn av reglerna ombeskattning av traktamenten och resekostnadsersättningar. I det sammanhangetskall också tas upp frågan om beskattning av reseförmåner som inte betraktassom tjänsteresor i vanlig mening. Härmed avses i första hand fria ellerprisnedsatta resor som arbetsgivare, särskilt inom resesektorn, tillhandahålleranställda och uppdragstagare samt deras familjer. Även reseförmåner utansamband med anställningsförhållande omfattas emellertid av direktiven.Budgetministern anför i detta hänseende, att rättviseskäl talar för atl dessaförmåner skatlemässigt bör behandlas efter samma principer som gäller förnaturaförmåner i övrigt. Förmånerna bör därför enligt direktiven görasskattepliktiga i den mån deras värde är någoriunda betydande och möjligt attfastställa med tillfredsställande säkerhet. Denverkställda granskningen ger endast utskottet anledning uttala, att det avutredningen får anses klarlagt alt regeringen handlagt den i ärendet aktuellasekretessfrågan helt i överensstämmelse med gällande lagstiftning och praxis. 13.Vissa uttalanden av kommunministern Som närmare framgår av kanslipromemoria (bilaga 17)har utskottet tagit upp vissa uttalanden av kommunministern rörandeförutsättningarna för ändringar i den kommunala indelningen, speciellt avseendedelning av kommun, och granskat dessa uttalanden mot bakgrund av gällandebestämmelser i lagen om indelning. Kommunminislernhar vid olika tillfallen, bl. a. i en intervju i berörtkommunindelningsfrågorna: Han framhöll därvid som sin ståndpunkt, attregeringen eller han själv inle skulle la initiativ tillindelningsändringar. 1 de fall där en kommundel vill återgå till att varasjälvständig kommun var kommunministerns ståndpunkt atl man först måste utrönaom del inom denna kommundel finns en folkmajoritet för att återgå som egenkommun. För det andra måste en sådan kommundel ha ett godtagbartbefolkningsunderlag. Vidare borde det enligt kommunministern finnas eller kunnaskapas möjligheter för en tillfredsställande service. Iregeringsdeklarationen sägs, att regeringen är beredd att positivt prövaframställningarom ändringar i den kommunala indelningen som är motiverade avhänsyn till den kommunala demokratin. KU 1977/78:35 32 uttalandenhar understrukits, atl indelningsändringar som motiveras med hänsyn till denkommunala demokratin kan få en positiv prövning endast om de angivnaförutsättningarna är för handen. Del kan noteras, att regeringen ännu intefattat beslut i de indelningsärenden som blivit aktuella sedanregeringsskifiet. Utskottet har vid sin granskning inte kunnat finna att vadsom förevarit i ärendet ger anledning till något särskilt uttalande. Förutom de granskningsärenden som redovisats i detföregående har utskottet tagit upp några ytteriigare frågor. Sålunda harutskottet granskal regeringens handläggning av ärenden rörande utvisning avutländska medborgare, som misstänks tillhöra viss terrororganisation. Enredogörelse för gällande lagstiftning på området m. m. lämnas igranskningspromemorian bilaga 18. Vidare har granskningen, omfattat regeringenshandläggning av ärenden angående regionalpolitiski stöd m. in. (se bilaga 19)samt frågan om information från justiiiedepartementeiangäende\nne\\ä\\e\.\ 1976års reform på vårdnadslagstiftningens område. Beträffande nu angivna frågor harutskottet inte funnit anledning göra något särskilt uttalande. Den granskning som sålunda utförts samt resultatetdärav får utskottet för Nätvarande: (), (), (), HolgerMossberg (s), (), (), (), OveKarisson (s), (), (), (), BrittaHammarbacken (c) och () () och DanielTarschys (fp). Vidbeslut under nedan antecknade avsnitt har beträffande avsnittet 8. Handläggningav ärenden enligt byggnadslagstiftningen Per ersatt , BjörnEliasson ersatt och ersatt MarianneStålberg, beträffande avsnittet 9. Angående regeringens åtgärder rörandeNorrbottens () efter utskottets granskning av 80-ärendetTorkel ersatt , ersatt ersatt , beträffande avsnillet 10.Regeringens handläggning av energifrå- KU 1977/78:35 33 gornaPer ersatt , beträffande avsnittet II. Beslul omdevalvering 1977 ersatt och . avHilding , , , , ,och (alla s). I reservationen 2 harGusti ersatt , i reservationen 3 och 5 har KerstinNilsson ersatt . 1,Beträffande avsnittet 7. Reservanterna anser att den del av utskottetsyttrande som på s. 17 börjar "Enligt utskottet" och på s. 18 slutar"något uttalande" bort ha följande lydelse: är det självfallet omöjligt att helt undvika vissa tidsöverdrag närdet gäller besvarandet av interpellationer och frågor. Statsråds sjukdom,tjänsteresa eller andra förhållanden kan göra det nödvändigt att senareläggasvar. Även frågeställaren kan fl förhinder. Hänsyn måste också tas till delstora antalet interpellationer och frågor som förekommit . Detkan särskilt under mycket arbetsiyngda perioder vara svårt atl vid planeringenav kammarens arbete fä tid för alla inierpellations- och frågedebatter.Utskottet vill dock framhålla angelägenheten av att tidsöver-dragi möjligastemån undviks. Inteminst urallmänhetenssynpunktärdetav stor vikt att en frågainte har förlorat sin aktualitet när den besvaras. Utskottets granskning harsom tidigare framgått givit vid handen att påfallande många tidsöverdragbeträffande svar på frågor förekommit . Inte mindre än 48frågor besvarades först eller , i några fall efterhela . Utskottet anser denna utveckling oroande och synnerligenotillfredsställande. Beträffandebåde interpellation och fråga tillämpas inte sällan den ordningen alt svarlämnas av annan ledamot av regeringen än den till vilken frågeställaren riktatsig. Detta kan sammanhänga med ändringar av ärendefördelningen mellandepartementen e. d. När spörsmål riktats till statsministern, dvs. i sådanafall där vederbörande frågeställare anser det vara av särskild vikt att svarlämnas av regeringens främste företrädare, gör statsministern en motsvarandebedömning. Denna bedömning kan leda till atl statsministern anser att svaret istället bör lämnas av vederbörande fackminister. Ibilaga 11 C redovisas vilka interpellationer och frågorsom framställts tillstatsministern och besvarats av denne eller annat statsråd under riksmötena1975/76 och 1976/77 samt . Denlämnade redovisningen visar bl. a. att under den nuvarande regeringens lidpåfallande många interpellationer och frågor till statsministern 3 1977/78. KU 1977/78:35 34 överiämnatstill annat statsråd för besvarande. En genomgång av ämnena för dessainterpellationer och frågor bestyrker frågeställärnas bedömning atl det iallmänhet gällt fall där det varit av särskild vikt att svar lämnas avstatsministern. Enligt utskottet måste det inle minst när regeringsmakteninnehas av en koalitionsregering vara av största betydelse alt regeringensfrämste företrädare inle undandrar sig sitt ansvar att redovisa regeringenspolitik i viktiga frågor. Vadslutligen gäller frågeinstitutet allmänt vill utskottet erinra om att enligt RFmåste en interpellationeller fråga gälla någon angelägenhet som angårstatsrådets tjänsteutövning. Detta innebär enligt förarbetena att endastregeringens eller enskilt statsråds beslut eller åtgärder eller underlåtenhetatt vidta åtgärd får bli föremål för interpellation eller fråga.Frågeinstitulei får inte användas att föra fram kritik mot enskilda. Utskottetsgranskning har även avsett frågeinsiitutets användning i detta hänseende.Granskningen har gett vid handen att under den nuvarande regeringens tid någonfast praxis inte finns när det gäller svar på frågor som innehåller kritik motenskilda. Det anförda ger utskottet.riksdagentill känna. 2.Beträffande avsnittet 8. Handläggningen av ärenden enligt byggnadslagstiftningen delsatl det avsnitt på s. 22 som börjar "Ulskollel vill" och slutar"något uttalande" bort ha följande lydelse: Utskottetvill erinra om del förul återgivna departementschefsuttalandet isamband med vissa ändringar i BL varigenom bl. a. tätbebyggelsebegreppetpreciserades. Enligt uttalandet som godtogs av låg del i sakens naturall dispens från tätbebyggelseförbudet skulle tillämpas restriktivt.Departementschefen ansåg att ändringen av tätbebyggelsedefinitionen och motivenför ändringen ytterligare markerade att dispens borde vara en renundantagsföreleelse. Enligt departementschefen borde dispensgivning sålunda t.ex. inte leda till att ett bebyggelseområde, för vilket detaljplan borde haupprättats, blir utbyggt utan föregående detaljplanering. Somförul nämnts visar utskottets granskning att antalet bifallna ansökningar omdispens från lätbebyggelseförbudet ökat påfallande under första halvåret 1977jämfört med 1976. Denna ändrade praxis tillämpades alltså förede ändringar i BL som trädde i kraft och som innebaren vissuppmjukning av tätbebyggelseförbudet. Utskottet anser att den nya regeringensbedömningar i detta avseende står i mindre god överensstämmelse med detankegångar som ligger bakom intentionerna för den fysiska riksplaneringen.Utskottet vill tillägga atl saken också har en ideologisk sida på del sättet attden nya regeringens markering visar en återgång vad gäller markanvändningen ivårt land till en enligt utskottet föråldrad syn när det gäller samhälletsresp. markägarnas inflytande på utvecklingen. KU 1977/78:35 35 Detanförda ger utskottet till känna. dels att det avsnitt på s. 23 som börjar "Medhänvisning" och slutar "regeringen föreligger" bort ha följandelydelse: Utskottethar tidigare i detta avsnitt i samband med granskningen av ärenden om dispensfrån det s. k. tätbebyggelseförbudet konstaterat att den nya regeringen gettuttryck för en annan syn på hithörande frågor än som ligger bakom intentionernaför den fysiska riksplaneringen. Behandlingen av Ope-Torvalla-ärendel är elt exempelpå att regeringen till förmån för markägarintresset inle beaktat del inflytandesom förutsätts all kommunerna skall ha genom det s. k. planmonopolel. I dettafall rubbas uppenbarligen i hög grad på ett olyckligt sätt det långvarigaplaneringsarbetet för bostadsförsörjningen i kommunen som legal till grund förstadsplaneförslagen i fråga. Det anförda ger utskottetriksdagen till känna. 3.Beträffande avsnillet 9. Angående legeringens åtgärder rörande () efter utskottets granskning av 80-ärendet Reservanterna anser alt den del av utskottetsyttrande som på s. 25 börjar "Den verkställda" och på s. 26 slutar"utskottets sida" bort ha följande lydelse: Somframgår av del föregående fömlsalte riksdagsbeslut att kapitaltillskottettill NJA skulle användas bl. a. lill planering av en utbyggnad avvalsverkskapaciteten och den metallurgiska kapaciteten. Redovisningen föranvändningen av kapitaltillskottet visar att intentioner inteföljts. Det hade enligt utskottets mening ålegat regeringen alt bevaka hurmedlen kommit lill användning. Skulleregeringen önskat en annan användning av medlen borde den haförelagt ärendet för , så mycket mer som den 3 mars 1977uttalat atl kontinueriigl skulle hållas underrättad. Istället för all som förutsattes i riksdagsbeslutet successivt skullefä ta del av planerna för den fortsatta utbyggnaden inom NJA har regeringenvall atl fördröja del slutliga ställningstagandet. Detta har enligt utskottetsmening varit ägnat att motverka en positiv utveckling av NJA. Istället för atl skapa 2 300 nya arbetstillfällen i enlighet med de tidigareriksdagsbesluten, tvingas NJA alt skära ned antalet anställda med omkring 1 000personer. Självfallet kan planerna atl bilda inte motivera altregeringen - som skett - åsidosatt intentioner om en positivutveckling av NJA. Del anförda ger utskottetriksdagen till känna. KU 1977/78:35 36 4.Beträffande avsnittet 10. Regeringens handläggning av energifrågorna Reservanterna anser att utskottets yttrande i dettaavsnitt (s. 26-27) bort ha följande lydelse: Utskottethar under årets granskning tagit upp regeringens handläggning av energifrågorna.Utskottet får med anledning av denna granskning anföra följande: Riksdagengodkände (prop. 1975:30, NU 1975:30, rskr 1975:202) ett energipolitisklprogram för liden fram . Programmet karaktäriserades avmålsättningen atl dämpa ökningen av energiförbrukningen, att föra en aktivoljepolitik, trygga kraftförsörjningen och främja ett ökat internationelltsamarbete på detta område. Beslutet innebar bl, a. att energikonsumtionensökning skulle pressas ned från i genomsnitt perårtill2 96 framtill 1985. För att trygga tillgången till elektrisk kraft beslöts en begränsadutbyggnad av kärnkraften - från 11 till 13 reaktorer. I propositionen anfördesatt har en betydande teknisk kunskap om kärnkraften och stora urantillgångar.Samtidigt konstaterades att det fanns skäl som manade till försiktighet och somtalade mot att man binder sig för elt omfattande och långsiktigtutbyggnadsprogram för kärnkraft. Förslag beträffande energipolitiken underresterande del av förutsattes bli framlagda , då bl. a.bättre erfarenhetsunderiag väntades föreligga beträffande delsenergi-sparinsatsernas effekter, dels driftssäkerhet m, m, i svenska ochutländska kärnreaktorer. Behovet av att bevara handlingsfriheten och samtidigtundvika onödiga kapitalförluster motiverade den försiktiga kärnkraftsutbyggnadsom en bred majoritet i ställde sig bakom 1975. Utskottetsgranskning av regeringens handläggning av energifrågorna har givit vid handenalt regeringen och enstaka statsråd i flera fall handlat på ett sätt somäventyrar genomförandel av ännu gällande energipolitiska program.Regeringen har på olika sätt fördröjt handläggningen av nödvändigaenergibeslut, och genom uttalanden från olika stalsråds sida har en osäkerhetskapats om framtiden för vår svenska kraftindusti. Utskottet vill lämna någraexempel som belyser den nya situation som inträtt sedan regeringsskiftet. Enligtden s. k. villkorslageh krävs för fortsatt drift av kärnkraftsreaktorn efter den 31/12 1977 alt reaklorinnehavaren () företett avtal,sompå betryggande sätt tillgodoser behovet av upparbelning av använt kärnbränsleeller har visat, att hanteringen av använt ej upparbetat kärnbränsle kan ske påett helt säkert sätt.