bet · G101UbU18 · 1977-12-31 00:00:00 — med anlednuig av propositionen 1977/78:100 såvitt gälleranslag till svensk undervisning i utlandet m. m. jämte motioner I propositionen 1977/78:100 bilaga12 () har regeringen under punkten C 12 (s. 244-265)föreslagit att 1. godkänna deriktlinjer för statsunderstödd svensk undervisning i utlandet som förordats ipropositionen 1977/78:100, 2. bemyndigaregeringen alt vidta åtgärder i syfte att anordna undervisning för svenskaelever vid i , 3. till Bidragtill svensk undervisning i utlandet m.m. för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78:760 av ()och () vari yrkas att beslutar ge regeringen tillkänna de i motionen anförda synpunkterna om svenska elevers undervisning iinternationella skolor, 1977/78:1149 av . (c) vari yrkas att vid behandlingen av anslaget Bidrag tillsvensk undervisning i utlandet m. m. för /79 ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts i fråga om regler for tilldelning av lärartjänstervid utlandsskolorna, lokalbidrag och särskilt driftbidrag, 1977/78; 1535 av ()vari yrkas att hemställer hos regeringen om all författningen i vadgäller svenska lärares tjänstgöring utomlands ändras, så att 6-årsregelnutgår, 1977/78; 1542 av () vari yrkas att uttalaratt behörighetsreglerna för statsbidragtill svensk skola utomlands ändras i enlighet med i motionen angivna förslag, 1977/78:1562 av () ochIngrid () vari yrkas att hos regeringen hemställer om 1. attalla svenska barn ges rätt att gå i svensk ullandsskola, 2. att nuvarande behörighetsregler bibehålls för beräkningav statsbidra get, 3. att förhandlingar upptas med övriga nordiska länder omutvidgning av tillträdet till utlandssvenska skolor så att det mot kostnadstäckning gäller också barn från dessa länder. Svensk undervisning anordnas i utlandet i fyra former,nämligen svensk grundskola, korrespondensundervisning (högstadiumoch 1 1977178. UbU1977/78:18 2 gymnasieskolan), kompletterande svensk undervisning ochundervisning vid internationell skola. Statsunderstödd svensk grundskola iutlandet benämns ullandsskola. Utlandsskoleulredningen har lagt fram betänkandet (SOU1977:21) Svensk undervisning i utlandet. I detta behandlas bl. a. former försvensk undervisning i utlandet, huvudmannaskap för densamma, elevers behörighettill statsunderstödd svensk undervisning, medgivande av statsbidrag tillutlandsskola första gången samt statsbidrag till lärarkrafter, lokaler ochövriga driftkostnader. Utskottet biträder regeringens förslag att de nuvarandefyra formerna för svensk undervisning i utlandet skall bibehållas och attansvaret för verksamhetens drift och ekonomi skall åligga den som är huvudmanför verksamheten. Utskottet finner i likhet med föredragande statsrådet attsvenska staten bör stödja undervisning som anordnas för barn tillutlandssvenskar, vilkas vistelse utomlands liggeri intresse. Begreppetintresse bör därvid, såsom också understryks i propositionen, inte ges enalltför snäv tolkning. I fråga om elevers behörighet tillstatsunderstödd undervisning föreslår utredningen, till vars förslagföredragande statsrådet ansluter sig, att statsbidrag skall utgå endast för deelever för vilka gäller att åtminstone en av föräldrarna är svensk medborgareoch all åtminstone en av dem vistas i utlandet på grund av tjänstgöring vidsvensk myndighet eller organisation, tjänstgöring vid internationell organisation,tjänstgöring i företag med nära anknytning till , studier ellerforskning för vilka studiemedel, stipendier eller lön utgår, kulturarbete påvilket vederbörandes huvudsakliga försöijning beror eller verksamhet i utlandetsom i övrigt bedöms väsentlig för det svenska samhället. Utredningsförslagetinnehåller också kompletterande tillämpningsregler. Enligt motionen 1977/78; 1542 bör också sådant barn ägabehörighet till statsunderstödd undervisning, som har svenskt medborgarskapeller förälder med svenskt medborgarskap och som utomlands är omhändertagetför vård av släkting och då även om denna släkting är utländsk medborgare.Vidare anser motionären att de föreslagna behörighetsreglerna i vad gällerföräldrars anställning i företag begränsar svenska medborgares möjlighet attsöka sådana anställningar på den internationella arbetsmarknaden som i ettlängre perspektiv kan vara av värde för . I fråga om elev som ej står under föräldrars eller någonav föräldrarnas vårdnad vill utskottet hänvisa till att föredragande statsrådettillstyrkt de av utredningen föreslagna behörighetsreglerna. förslag (s. 120-129) skall med förälder jämställas den som är iförälders ställe. Om synnerliga skäl föreligger, bör enligt utredningen på socialagrunder även annan elev som vistas utrikes kunna vara behörig. Vad sedangäller motionärens förslag om ändring av kravet på tjänstgö- UbU1977/78:18 3 ring i företag med nära anknytning till anser utskottetdet vara klokt att som utredningen föreslagit något begränsa möjligheten tillstatsunderstödd undervisning. Vid bedömningen av tveksamma behörighetsfallanser utskottet i likhet med statsrådet alt elevens behov bör vara avgörande.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till regler förbehörighet till statsbidragsgrundande svensk undervisning och föreslår allmotionen 1977/78; 1542 avslås av . I motionen 1977/78:1562 (yrkandena 1 och 2) framförsuppfattningen att alla barn med svensk anknytning bör - om de så önskar - gesmöjlighet alt gå i svensk utlandsskola. Behörighetsreglerna bör enligtmotionärerna endast utgöra underlag för beräkning av statsbidraget till skolan,och en differentiering av skolavgifterna bör ske med utgångspunkt i om elevenär behörig eller ej. De i propositionen föreslagna reglerna för att enelevplats skall vara statsbidragsgrundande uteslänger inte andra barn frånmöjlighet att delta i undervisning vid ullandsskola. Skolan har rätt att ta indet antal inte statsbidragsberättigade elever som den anser sig kunna ta emot.Beträffande skolavgifterna ansluter sig utskottet till utredningensuppfattning att frågan om dessa avgifters differentiering bör få avgöras avhuvudmannen. Svenska staten bestrider viss del av en skolas kostnader ochöverlämnar därmed åt huvudmannen att stå för övriga kostnader och att bestämmaskolans standard genom fastställande av skolavgifter. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen 1977/78:1562 yrkandena I och 2. 1 samma motion (yrkandet 3) erinras om altskolöverstyrelsen (SÖ) i sitt yttrande över utlandsskoleutredningens betänkandeföreslagit att barn från , , och skall vara behörigatill statsbidrags-grundande elevplats på villkor motsvarande dem som gäller försvenska barn samt att kostnadsersättning efter vederbörlig överläggning skallutgå från respektive land, när det är ett intresse för landet i fråga attbarnets föräldrar vistas utrikes. Motionärerna yrkar att hosregeringen hemställer om att förhandlingar i frågan tas upp med övriga nordiskaländer. Utskottet vill först erinra om vad som i det föregåendeanförts om utlandsskolas rätt att la in del antal elever som den anser sigkunna ta emot. Vad sedan gäller frågan om en vidgning av behörighetsbegreppettill alt avse barn till föräldrar som är medborgare i något av länderna ,, och och vilkas vistelse i utlandet är ett intresse förlandet i fråga, bör föreslagen anordning kunna övervägas av de nordiskaregeringarna. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att motionen1977/78:1562 yrkandet 3 inte föranleder någon åtgärd. Utskottet tillstyrker all beslut omstatsbidrag första gången till svensk utlandsskola fattas av regeringen. UbU1977/78:18 4 Utlandsskola kan för närvarandeerhålla statsbidrag till en lärartjänst om elevantalet beräknas uppgå tillminst sju. Utredningen gör när det gäller minsta elevantal för bidrag till enlärartjänst skillnad mellan om eleverna tillhör enbart lågstadium respektiveenbart mellanstadium eller om eleverna tillhör båda stadierna tillsammans ochföreslår alt minimitalet skall vara minst tio på lågstadiet respektivemellanstadiet och minst tolv på båda stadierna tillsammans för att statsbidragskall utgå till skolan. Statsrådet ansluter sig till förslaget, men undantagskall kunna medges av regeringen. I motionen 1977/78:1149 framhålls att det kan framstå sommindre rättvist att statsbidrag utgår till lärartjänst, om det finns tiobehöriga elever som kan hänföras till årskurserna 1-3 eller 4-6, och att bidraginte kommer i fråga om de tio behöriga eleverna fördelar sig exempelvis påårskurserna 24. Motionärerna begär alt de påtalade konsekvenserna uppmärksammasav regeringen. Utskottet utgår från att regeringen ulan att görsärskilt uttalande uppmärksammar den i motionen aktualiserade frågan ochvidtar erforderlig åtgärd när ny utlandsskoleförordning utfärdas. Statsbidrag till två lärartjänster bör enligt regeringensförslag utgå om antalet elever uppgår till 15 på båda stadierna tillsammans.Ökar elevantalet ytterligare på låg- och mellanstadierna skall enligtpropositionen samma regler för delning av klass som gäller i följas. Enligt motionen 1977/78:1149 bör bestämmelser beträffandeantal elever för tilldelning av tre eller flera lärartjänster på låg- ochmellanstadierna föras in i utlandsskoleförordningen. Hänvisning bör inte sketill vad som gäller i . Om skolförordningens nuvarande bestämmelser för delning avklass på låg- och mellanstadierna med anledning av förslag i propositionen1977/ 78:85 om nytt statsbidrag för m. m. ändras på ett sådant sättatt bestämmelserna kan ha motsvarande tillämpning på utlandsskola,utgår utskottet från att bestämmelser om elevantal för inrättande av tre ellerflera lärartjänster på låg- och mellanstadierna förs in i den nyautlandsskoleförordningen. Med det anförda anser utskottet att motionen 1977/78:1149i denna del inte behöver föranleda någon åtgärd och tillstyrker de ibudgetpropositionen föreslagna reglerna för statsbidrag till lärartjänster pålåg-och mellanstadierna. Regeringen föreslår all antalet statsbidragsberättigadelärartjänster på högstadiet blir två om elevantalet är mellan 14 och 25, tre omelevantalet är mellan 20 och 40 och i vissa fall fyra om elevantalet överstiger35. Utskottet tillstyrker förslaget. Vidare tillstyrker utskottet altminimiantalet behöriga elever vid anordnande av handledning vidkorrespondensundervisning skall vara tre och vid kompletterande svenskundervisning sex för att statsbidrag skall kunna utgå. Utskottet har inte någotatt erinra mot att av UbU1977/78:18 5 SÖ under /78 tillämpade principer fåranvändas även fortsättningsvis när det gäller tilldelning av lärartimmar förhandledning vid korrespondensundervisning på högsladie- och gymnasieskolnivåoch för kompletterande svensk undervisning. Styrelsen för internationellutveckling (SIDA) har möjlighet att för sina ullandsanställdas barn inrätta ochupprätthålla skolor med lägre elevantal än vad som gäller för utlandsskola.Utredningen föreslår att SIDA-skolor-na inordnas i utlandsskolesystemet men attSÖ i stället för regeringen skall fatta beslut om statsbidraget första gången.Förslaget biträds inte i propositionen. Då det finns ett dokumenterat behovatt samordna den skolverksamhet som SIDA bedriver med utlandsskoleverksamhetenanser utskottet att regeringen bör få bemyndigande att inrätta utlandsskolamed SIDA som huvudman vid lägre elevantal än tio, om det är fråga om barn tillSlDA-anslällda och om driften av skolan bekostas med medel inom biståndsramen.Av att SlDA-skola blir utlandsskola följer bl. a. att andra barn än barn tillSIDA-anställda får tillträde till skolan. När antalet behöriga elever vidskolan blir tio eller fler bör medel i vanlig ordning utgå till skolans driftfrån förevarande ullandsskoleanslag. Enligt utredningen bör den sominnehaft förordnande som utlandsskole-lärare få förordnas förytterligare högst . Sedan vederbörande fullgjort viss tids tjänstgöringi skall det vara möjligt att ånyo förordna honom eller henne på sådantjänst. Utredningens förslag innebär inte någon principiell avvikelse från nugällande regel och motiveras med att en svensk lärares anställning utomlands avpedagogiska skäl bör tidsbegränsas. Utskottet ansluter sig härtill ochföreslår alt avslår motionen 1977/78:1535 om ett generellt slopandeav gällande sexårsregel. Möjlighet till dispens finns om särskilda skälföreligger. Med hänsyn till att förordnandet på utlandsskoletjänst ärtidsbegränsat finner utskottet det rimligt att regeringen ytterligare prövarutredningens förslag om möjlighet för lärare med statligt reglerad anställningatt få viss lids tjänstledighet för uppehållande av utlandsskoletjänst ienlighet med den praxis som tillämpas i fråga om annan utlandstjänstgöring(Kungl. Maj:ts cirkulär (1970; 388) om tjänstledighet med C-avdrag). Frågan om ett sjukförsäkringssystem för dem som inneharlärartjänst vid utlandsskola (jfr UbU 1974: 10) har inte fått sin lösning genomförslagen i propositionen. Möjlighet finns emellertid, vilket framgår av utredningensredovisning, för utlandsskolorna själva alt genom t. ex. en kollektiv försäkringi försäkringsföretag lösa sjukförsäkringsfrågorna. Utredningen föreslår att detnuvarande stödet till uilandsskolorna i form av hyresbidrag ersätts med ettlokalbidrag som utgör av den verkliga kostnaden. Till denna räknarutredningen förutom hyra för lokal och i förekommande fall hyra för tomt ävendriftkostnader såsom kostnader för UbU1977/78:18 6 uppvärmning, belysning, städning m. m. samt i de fallhuvudmannen äger skolan räntekostnader för i fasligheten nedlagt kapital.Samtidigt föreslås att den nuvarande möjligheten att erhålla statsbidrag tillförvärv av lokaler och elevhem utgår. Föredragande statsrådet ansluter sig till förslaget ombidragets konstruktion, men bidraget föreslås för nästa budgetår utgå med 25%av den verkliga lokalkostnaden och då endast till de huvudmän som hyr lokaler.Vidare föreslås i visst fall en särskild prövning av lokalbidragsfrågan. Enligt motionen 1977/78: 1149 bör det av beslutklart framgå att underlaget för beräkningen av lokalbidraget i förekommandefali kan avse elevhemslokaler. Utskottet tillstyrker regeringens förslag att statsbidragtill förvärv av skollokaler och elevhem skall upphöra att utgå. Härav följer,som utskottet ser det, att underiaget för beräkningen av det föreslagnalokalbidraget bör vara kostnader för lokaler för såväl skola som i förekommandefall elevhem. Enligt utredningen är lokalbidraget en väsentlig basresurs fören utlandsskola och ett nödvändigt stöd till alla skolor. Enligt utskottetsuppfattning bör därför alla utlandsskolor erhålla ett lokalbidrag som utgör 50%av den verkliga kostnaden och som utgår till alla skolor enligt de principersom utredningen föreslagit. Utskottet anser att med anledning avmotionen 1977/78; 1149 i denna del som sin mening bör ge regeringen till kännavad utskottet anfört om lokalbidrag till utlandsskola. Utredningen har vidare föreslagitett särskilt driftbidrag som skall utgå av dels lönekostnaden (inkl.vissa pensionskostnader), dels ett utlandslönetillägg. Genom det särskilda driftbidragets konstruktion skapas ettbidragssystem som är enkelt och som gör det möjligt för skolorna att förutsebidragets storlek. Eftersom avsikten är att den nuvarande anställningsformenför lärarna skall vara oförändrad föreslår regeringen att utlandslönetillägginte skall ingå i beräkningsunderlaget för det särskilda driftbidraget.Bidraget bör således utgå av lönekostnaden (inkl. vissa pensionskostnader).Med hänvisning till den fördel som ligger i ett enkelt administrativtdriftbidragssyslem avstyrker utskottet motionen 1977/78:1149 i vad den avser ensådan komplettering av driftbidraget som skulle göra det möjligt att ta hänsyntill huvudmännens varierande utgifter i fråga om t. ex. fraktkostnader.Erfarenheterna av det nya driftbidragssystemet bör enligt utskottets meningavvaktas, innan nya stödformer övervägs. Statsbidrag till korrespondensundervisning och tillläroböcker m. m. vid kompletterande svensk undervisning bör som regeringenföreslår utgå som . Regeringen bör under ipropositionen angivna förutsättningar få vidta åtgärder i syfte att anordnaundervisning för svenska elever vid i . UbU1977/78:18 7 Statsbidrag till svenskundervisning vid internationell skola skall enligt propositionen utgå efterprövning av regeringen. Huvudmannen - som är Lamco J.V. - för detvå internationella skolorna i och i erhåller intestatsbidrag till undervisningen enligt de grunder som skulle ha gällt omskolorna varit anordnade som utlandsskola trots att undervisningen där ihuvudsak uppfyller de krav som ställs på svensk utlandsskola. I motionen1977/78:760 anförs att huvudmannen för dessa skolor bör erhålla bidrag enligtde grunder som gäller för utlandsskola och skälet härtill är att liberianskastaten inte accepterar inrättandet av separata nationella skolorinom landets gränser och därför tvingar huvudmannen att i stället förutlandsskola inrätta skola med samundervisning av svenska och liberianska barnsamt barn med annan nationalitet. I de nämnda internationella skolorna går förnärvarande sammanlagt ca 200 svenska barn. Utskottet delar den uppfattning som framförs i motionen1977/78:760, nämligen att - om nationell myndighet inte tillåter att svenskaelever utomlands undervisas i svensk utlandsskola - statsbidraget till desvenska elevernas undervisning i internationell skola bör utgå till huvudmannenenligt de grunder som skulle ha gällt om undervisningen varit anordnad somutlandsskola. Utskottet föreslår att med bifall till motionen 1977/78:760som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om statsbidragtill internationell skola. Utskottet tillstyrker /' övrigt deriktlinjer för statsunderstödd svensk undervisning i ullandel som föreslås ipropositionen. Åberopande det anförda hemställer utskottet 1. att beträffande vissbehörighet till statsbidragsgrundande elevplats avslår motionen 1977/78: 1542, 2. att riksdagenbeträffande möjlighet att delta i undervisning vid utlandsskola m.m. avslårmotionen 1977/78:1562 yrkandena 1 och 2, 3. att riksdagenbeträffande vissa förhandlingar om en vidgning av behörighetsbegreppet m.m.avslår motionen 1977/78:1562 yrkandet 3, 4. att riksdagenbeträffande regler för tilldelning av lärartjänster vid utlandsskola avslårmotionen 1977/78: 1149 i denna del, 5. att riksdagenbemyndigar regeringen att inrätta utlandsskola med styrelsen för internationellutveckling (SIDA) som huvudman vid lägre elevantal än tio, 6. all riksdagenbeträffande slopande av sexårsregeln för innehav av utlandsskoletjänst avslårmotionen 1977/78:1535, 7. att riksdagenbeträffande lokalbidrag till ullandsskola med anledning av propositionen1977/78:100 och motionen 1977/78; 1149 i UbU1977/78:18 8 denna del som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört, 8. att riksdagenbeträffande viss komplettering av det särskilda driftbidraget avslår motionen1977/78: 1149 i denna del, 9. att riksdagenbemyndigar regeringen att vidta åtgärder i syfte att anordna undervisning försvenska elever vid i , 10. att riksdagenbeträffande svenska elevers undervisning i interna tionell skola med bifall till motionen 1977/78:760 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 11. att i övrigtgodkänner de riktlinjer för statsunderstödd svensk undervisning i utlandet som förordats i propositionen 1977/78: 100, 12. att riksdagenbeträffande medelsanvisningen med anledning av proposifionen 1977/78:100 och motionerna 1977/78:760 och 1977/78; 1149 i denna del till Bidrag till svensk undervisning i utlandet m.m. för /79 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (),(), (), (), Per-OlofStrindberg (m), (), (), (), (), ()och ().