bet · G101LU10 · 1977-12-31 00:00:00 — Frågan om tillträde till samarbetskonventionenoch den europeiska paientkonveniionen har utretts av patentpolicykommittén. 1betänkandena Internationellt paienisamarbete 1 konvention om patentsamarbete(SOU 1974:63) och Internationelh patentsamarbete II europeiska patentkonvention (SOU1976:24-25) har kommittén förordat LU1977/78:10 41 att tillträder konventionerna. En stor majoritetav remissinstanserna har anslutit sig till kommitténs förslag. I propositionen (s. 552) föreslår regeringen att riksdagenskall godkänna samarbetskonventionen med därtill hörandetillämpningsföreskrifter och den europeiska paientkonveniionen med därtill hörandetillämpningsföreskrifter och protokoll samt dessutom förnya sitt godkännandeav lagkonventionen. Etl svenskt tillträde till samarbetskonventionen och deneuropeiska patentkonventionen fömtsätter att vissa ändringar och tillägg görs iden svenska patentlagen. Propositionen innehåller förslag lill den lagstiftningsom erfordras för att konventionerna skall kunna tillträdas. Lagförslageninnefattar därutöver viss anpassning av svensk patentlagstiftning till vad somkommer att gälla i övriga västeuropeiska industriländer. En redogörelse för huvuddragen av gällande svenskpatenträtt har lämnats i propositionen, ss. Lagförslagen innebär bl. a. följande. Viss kodifieringföreslås av gällande rätt beträffande vad som kan patenteras. Vidare föreslåsvissa ändringar av patentlagens bestämmelser rörande innehållet i den ensamrättsom ett patent ger. Institutet tilläggspatent upphävs. Giltighetstiden förpatent föreslås förlängd från 17 lill . Vissa nya grunder förogiltigförklaring av patent införs i patentlagen. Lagförslagenhar utarbetats i nordiskt samarbete. I propositionen föreslås att regeringen bemyndigas attbestämma när den nya lagstiftningen skall träda i kraft. Enligt protokollen från de MBL-förhandlingar som ägde rumi anslutning till att lagrådsremissen skrevs (protokoll ) ochpropositionen framlades (protokoll ) har, på initiativ avarbetstagarsidan, vissa ändringar av formuleringarna skett i kap. 10.2.3(verkningar för patentverket av ett tillträde till den europeiskapatentkonventionen). Arbetstagarsidan har härefter förklarat sig inte ha haftnågot att invända mot att regeringen meddelar beslut i fråga om propositionen. Utskottets betänkande kommer i fortsättningen attdisponeras på följande vis. Efter en redogörelse för det huvudsakligainnehållet i samarbetskonventionen och den europeiska patentkonventionenföljer utskottets överväganden i tillirädesfrågorna. Därpå behandlas, ianslutning till ett motionsyrkande, frågan om bör avge reservation motden europeiska patentkonventionens bestämmelser såvitt avser produktpatent pålivs-och läkemedel. Vidare upptas det därmed förknippade spörsmålet om Sverigebör förnya sitt godkännande av lagkonvention. Utskottet kommer sedanalt lämna vissa synpunkter på de i propositionen framlagda förslagen tilländringar i patentlagen. 1 samband härmed behandlas tre motionsyrkandenangående ändring av nu gällande sanktionsregler i patentlagen. tarutskottet upp till behandling en vid föregående väckt motion angåendeförbättring av uppfinnarens ställning i LU1977/78:10 42 rättsligt och ekonomiskt hänseende. Avslutningsvis anförutskottet vissa synpunkter på enligt vilken ordning skall fattabeslut om tillträdande av konventionerna. Genom samarbetskonventionen bildarde fördragsslutande staterna en union för samarbete i fråga om handläggning avpatenlansökningar. Konventionen syftar till en centralisering avprövningsförfarandet och ställer upp regler för ansökningens form och innehåll.Den nödvändiggör däremot inte några ändringar i den materiella patenträtten ide fördragsslutande staterna. Enligt konventionen kan den som är medborgare i eller harhemvist i fördragsslutande stat söka pateni genom ingivande av en s.k.internationell patentansökan. Ansökningen blir föremål för nyhetsgranskninghos en internationell nyhetsgranskningsmyndighet (). Till sådanmyndighet kan utses nationell patentmyndighet eller internationell organisation,som har minst 100 heltidsanställda granskare, kompetenta att utföranyhetsgranskning. Den måste vidare förfoga över viss minimidokumen-tation.Enligl vad som anförs i propositionen torde man kunna räkna med att unionensgeneralförsamling i första hand kommer alt utse patentmyn-dighelerna i ,, och saml det europeiska patentverket tillinternationella nyhetsgranskningsmyndigheter. När nyhetsgranskningen är klarskall resultatet redovisas i en rapport, som tillställs sökanden och WlPO:sinternationella byrå. Genom byråns försorg skall ansökningen jämtenyhetsgranskningsrapporten publiceras. Konventionen ger även möjlighet lill förberedandepatenterbarhels-prövning av internationella patenlansökningar. Syftet med dennaprövning, som är frivillig, är atl ge sökanden etl preliminärt, icke bindandeutlåtande om huruvida den uppfinning som patentsöks är ny, har uppfinningshöjdoch kan tillgodogöras industriellt. En stat kan genom att avge reservationundgå att bli bunden av konventionens bestämmelser om internationellförberedande patenterbarhetsprövning. Sökanden kan med anledning av innehållet inyhetsgranskningsrapporten och utlåtandet över patenterbarhetsprövningen taställning till om han vill återkalla sin ansökan eller fullfölja den och få denprövad i någon eller några av de stater som ansökningen omfattar. 1 sistnämndafall kan han om han så vill företa ändringar i paientkraven. Deninternationella ansökningen handläggs i varje stat på samma sätt somnationella ansökningar i den staten, dock måste konventionens regler omansökningens form och innehåll följas. Vederbörande patentmyndighet är intebunden av resultatet av den internationella nyhetsgranskningen eller av denförberedande patenterbarhetsprövningen, om sådan har utförts. Detcentraliserade gransknings- och prövningsförfarandet syftar främst till attunderlätta de nationella patentmyndighetemas fortsatta handläggning avansökningen. LU1977/78:10 43 Sökanden skall erlägga avgifterlill WlPO:s internationella byrå, till den myndighet som tar emot ansökningenoch till den myndighet som utför internationell nyhetsgranskning ellerinternationell förberedande patenterbarhetsprövning. Därjämte skall avgifterläggas lill den nationella patentmyndigheten i varje fördragsslutande stat ivilken ansökningen fullföljs. Konventionen innehåller också vissa bestämmelser som hartill syfte att främja den ekonomiska utvecklingen i utvecklingsländerna. a.får WlPO:s internationella byrå bedriva viss teknisk informationsverksamhet, såupplagd atl den underlättar för utvecklingsländerna att få tillgång lill modernteknologi. Konventionen har, som nämnts, trätt i kraft den 24Januari1978. Bestämmelserna om internationell förberedande patenterbarhetsprövningträder dock ej i kraft förrän . Hitintills har 16 statertillträtt konventionen. Den europeiska ptitentkonventionens innehåll Den europeiska patentkonventioneninnehåller regler om ett mera långtgående paienisamarbete änsamarbetskonventionen. Genom den europeiska patentkonventionen bildas eneuropeisk patentorganisation. Organisationen består av etl europeiskt patentverkunder ledning av ett förvaltningsråd. Organisationens uppgifter är att ienlighet med konventionens bestämmelser meddela pateni för de stater somtillträtt konventionen. Konventionen inskränker dock inte de fördragsslutandestaternas rätt att ha egna patentverk som meddelar patent för vederbörandestat. Del europeiska palenlverkel skall ha sitt säte i det s.k. centraliseringsprotokollet införiivas del internationellapatentinstitutet i med det europeiska palenlverkel och kommer att utgörafilial delta. En mindre filial för nyhetsgranskning upprättas iVäst-Berlin. Den europeiska patentorganisationens verksamhet skallfinansieras genom de avgifter som tas ut av sökande och andra parter samtgenom att det europeiska patentverket erhåller andel i de årsavgifter som i defördragsslulande staterna tas ut för europeiska patent. Vid behov kanförvaltningsrådet dock besluta att de fördragsslutande staterna skall betalasärskilda bidrag till organisationen. Sådana bidrag skall återbetalas så snartdetta är möjligt. Beträffande frågan om bidrag till del europeiska patentverkethänvisar utskottet vidare till näringsulskottets betänkande (NU 1977/78:35). Konventionen innehåller en fullständig reglering avförutsättningarna för alt få europeiskt patent. Denna reglering är friståendefrån de fördragsslutande staternas nationella patentlagstiftning. Vidareregleras i konventionen handläggningsordningen vid det europeiskapatentverket. Konventionen innehåller också bestämmelser om rättsverkan aveuropeiskt patent och europeisk patentansökan. Europeiskpatentansökan får ges in direkt till det europeiska patentver- LU1977/78:10 44 kel eller lill nationell paienlmyndighel i fördragsslutandestat, om denna myndighet har åtagit sig att förmedla sådana ansökningar tilldet europeiska patentverket. Rätt att söka europeiskt patent tillkommeruppfinnaren eller dennes rättsinnehavare. Sökanden behöver inte vara medborgarei eller ha hemvist i fördragsslutande stat. Konventionens patenterbarhetsvillkor överensstämmer ihuvudsak med vad som gäller enligl svensk rätt. För att europeiskt patent skallmeddelas krävs sålunda att uppfinningen är ny, har uppfinningshöjd och kantillgodogöras industriellt. Det patenterbara området har i konventionenavgränsats på ett sätt som också i huvudsak överensstämmer med vad som ansesgälla i svensk rätt. Vad angår livs- och läkemedel är dock att märka att enligtkonventionen patent får meddelas på själva alstret (s.k. produktpatent) medanenligt övergångsbestämmelserna till patentlagen patent inte får meddelas påsådant alster förrän regeringen förordnar annal. Fördragsslutande stat, varsnationella lag inte medger produklpalent på livs- eller läkemedel, ges dockrätt att genom reservation upprätthålla förbud mot sådana produktpatent ävensåvitt avser europeiska patent under en övergångstid på tio eller, under vissaförutsättningar, från konventionens ikraftträdande. Europeisk patentansökan skall granskas såväl från formellsynpunkt som i nyhetshänseende. Resultatet av nyhetsgranskningen framläggs i enrapport. Om patentansökningen ej återkallats eller avslagits, publiceras den avdet europeiska patentverket när 18 månader förflutit från ingivningsdagen.Även nyhetsgranskningsrapporten skall publiceras. En eventuell framställning om patenterbarhetsprövningskall göras från det att nyhetsgranskningsrapporten kungjortsi den europeiska patenttidningen, som utges av det europeiska patentverket.Finner patentverket att ansökningen fyller de materiella kraven för patenterbarhet,skall den meddela europeiskt patent för de designerade staterna. Beslutetkungörs i den europeiska patenttidningen och gäller för kungörandet. Beslut av det europiska patentverkets olika avdelningarkan överklagas till särskilda besvärskamrar i organisationen. Frågor avsärskild vikt kan av dessa kamrar hänskjutas till en särskildprejudikatsinstans, den stora besvärskammaren. Ett europeiskt pateni skall i princip, i stat som patentetavser, ha samma rättsverkan som ett nationellt patent. Motsvarande gäller ifråga om rättsverkan av europeisk patentansökan. Giltighetstiden för etteuropeiskt patent är från ansökningens ingivningsdag. Frågan om vilken stats domstolar som skall pröva talan omintrång i eller Ogiltighet av europeiskt patent regleras inte i konventionen.Sådana mål kommer därför att handläggas av de nationella domstolarna. I konventionenbegränsas de olika ogiltighetsgrunder som i nationell lag får medgesbeträffande europeiskt patent. En ogiltighetsgrund som medges är att det LU1977/78:10 45 finns ett nationellt patent eller en nationellpatentansökan med äldre rätt än det europeiska patentet. Förhållandet till samarbetskonvention reglerasdels i konven-tionslexten, dels i del s.k. centraliseringsprotokollel.Internationella patentansökningar som görs enligl samarbetskonventionen fårhandläggas vid det europeiska patentverket, som förutsätts bli internationellnyhetsgranskningsmyndighet och myndighet för internationell förberedande patenterbarhetsprövningenligt denna konvention. Handläggningen skall ske enligt samarbetskonvenlionensbestämmelser kompletterade med bestämmelserna i den europeiskapatentkonventionen. De stater som tillträder den europeiska patentkonventionenförbinder sig att lill förmån för det europeiska patentverket avstå från altlåta sina nationella patentmyndigheter utföra nyhetsgranskning och förberedandepatenterbarhetsprövning enligt samarbetskonventionen. i stat,vars officiella språk inte är engelska, franska eller tyska, får emellertidutföra sådan prövning om ansökningen görs av någon som är medborgare i ellerhar hemvist i den staten eller i angränsande stat som har tillträtt deneuropiska paientkonveniionen. Bestämmelsen gör det möjligt för det svenskapatentverket att även efter ett tillträde till den europeiska patentkonventionenulföra både nyhetsgranskning och förberedande patenterbarhetsprövning enligtsamarbetskonventionen av patentansökan från den som är medborgare i eller harhemvist i något av de nordiska länderna. Tills vidare gäller detta även omdessa länder ej tillträtt den europeiska patentkonventionen (prop. s. 526). Har en internationell ansökan varit föremål förnyhetsgranskning enligt samarbetskonventionen skall kompletterandenyhetsgranskning företas vid det europeiska patentverket, om ansökningenfullföljs dit. För sådan ansökan skall sökanden betala vanlig nyhetsgranskningsavgift.Förvaltningsrådet kan emellertid bestämma att verket skall helt eller delvisavstå från kompletterande nyhetsgranskning och endast ta ut reducerad nyhetsgranskningsavgift.Det kan förväntas att så blir fallet beträffande ansökningar somnyhetsgranskats av det svenska patentverket i dess egenskap av (prop. s. 526). För att underlätta de nationella patentmyndigheternasanpassning till den minskade arbetsbelastning som blir en följd av deteuropeiska patent-verkets verksamhet, får det europeiska patentverket under enövergångstid låta nationella patentmyndigheter utföra viss granskning aveuropeiska patentansökningar. Konventionen har trätt i kraft den 7 oktober 1977.Hittills har sju stater tillträtt konventionen. Det europeiska patentverketkommer att inleda sin verksamhet . LU1977/78:10 46 En stark drivljäder bakom senareårs internationella samarbete på det palenträttsliga området har varitönskemålet alt reducera de stora balanser av patenlansökningsärenden somuppstått i de nationella europeiska patentverken. Ett annat mål för dettasamarbete har varit att skapa en patenträttslig ordning, där kostnaderna föratl uppnå patentskydd för en uppfinning i flera stater är väsentligt lägre änvad som är fallet. Konventionsarbetet har främst inriktats på atlåstadkomma en förenkling av den internationella patentadminislrationen, bl. a.genom eliminering av det dubbelarbete som utförs när patent söks för sammauppfinning i flera stater. När det gäller att ta ställning i tillträdesfrågan är delenligl utskottets uppfattning framför allt tre faktorer som är av betydelse,nämligen verkningarna för svenskt näringsliv och svenska uppfinnare av ettsvenskt tillträde, verkningarna för del svenska palenlveket samtkonventionernas innehåll frän patenträltslig synpunkt. Beträffande deneuropeiska patentkonventionen tillkommer dessutom vissa överväganden omkonventionens inverkan pä möjligheter att ge bistånd tillutvecklingsländema. Vad först gäller samarbetskonventionen har företrädare förde myndigheter och organisationer som kommit till tals underutskottsbehandlingen i princip uttalat sig för en svensk anslutning tillkonventionen. Endasl har förordat att ettställningstagande i tillträdesfrågan bör uppskjutas i väntan på ylterligareutredning. Utskottet anser i likhet med departementschefen attkonventionen ger lättnader för patentsökandena genom atlpatenteringsförfarandel blir både enklare och billigare än f.n. i de fallpatent önskas i flera länder. Utskottet vill också peka på att en patentsökandeenligt konventionen kan avvakta resultatet av den internationellanyhetsgranskningen respektive den internationella förberedandepatenterbarhetsprövningen, innan han måste ta ställning lill om och i vilkenutsträckning han skall föra ansökningen vidare. Detta innebär en betydandefördel för sökanden, inte minst genom atl kostnaderna för ombud och översättningkan väsentligt nedbringas. Ytterligare fördelar för svenskt vidkommande står,som framhålls av departementschefen, att vinna om det svenska patentverketutses till internationell nyhetsgranskningsmyndighet och myndighet förinternationell förberedande patenterbarhetsprövning, bl.a. därigenom attinternationella ansökningar kommer att kunna avfattas och handläggas påsvenska. Sammanfattningsvis anser utskottet det vara av väsentligt intresseatt svenska uppfinnare och svenskt näringsliv får åtnjuta de fördelar etttillträde till konventionen sålunda ger. Vad härefter angår frågan om verkningarna för det svenskapalentver-kets ställning anser utskottet atl de överväganden som måste göras idetta hänseende framför allt bör inriktas på frågan om hur ett tillträdepåverkar det framtida arbetskraftsbehovet i verket. Enligt utskottets mening ärdet LU1977/78:10 47 nämligen angelägel alt arbetsvolymen och därmedpersonalbehovet inte går ned så myckel alt möjligheterna till service i olikahänseenden till uppfinnare och näringsliv försämras. Härmed sammanhänger ocksåfrågan om patentverkets möjlighet alt i framliden fungera som PCT-myndighet.Enligt utskottets uppfattning skulle en svensk anslutning till samarbetskonventionendock innebära fördelar för patentverket i de hänseenden som här berörts. Detbör emellertid betonas att de berörda spörsmålen inte kan bedömas enbart medutgångspunkt i samarbetskonventionen. Såsom kommer att framgå av det följandeär nämligen förutsäiiningarna för del svenska patentverket i förevarandehänseende även beroende av vilken ställning intar till den europeiskapatentkonventionen. I själva Verket kommer enligt utskottets uppfattning detvärde för det svenska patentverket som ligger i alt fungera som PCT-myndighetenligl samarbetskonventionen att starkt reduceras, om inte tillträderäven den europeiska patentkonventionen. Vad slutligen gäller frågan om konventionsinnehållet fränpatenträltslig synpunkt erinrar utskottet om att den svenska materiellapatenträtten inte påverkas av etl svenskt tillträde lill konventionen. Detvingande föreskrifter angående en ansökans form och innehåll som finns ikonventionen strider inte mot gällande svensk rätt på området. Uppfinnareföreningenhar hävdat alt konventionen försämrar uppfinnarnas ställning när det gällerrätten att få sitt namn nämnt från början i en internationell patentansökan.Utskottet kan medge alt ett tillträde till konventionen kan medföra nackdelarför uppfinnaren i detta hänseende. Utskottet anser dock inte att dennaomständighet är så tungt vägande att den, mot bakgrund av de fördelar ettkonventionstillträde skulle medföra i andra avseenden, bör föranleda att etttillträde till konventionen uppskjuts. 1 enlighet med det anförda tillstyrker utskottet attriksdagen godkänner samarbetskonventionen. Vid tillträdet till konventionen börsåsom förordas i propositionen reservation avges mot konventionensbestämmelser angående internationell förberedande patenterbarhetsprövningsåvitt avser tidpunkten för nationell publicering av internationellaansökningar (art. 64.2a.ii). Utskottet tar härefter upp frågan om bör tillträdaäven den europeiska patentkonventionen. Utskottet vill inledningsvis framhållaatt konventionen torde vara ett av de mest avancerade exemplen pårättsligt samarbete över gränserna i . Det får enligt utskottetsuppfattning anses som en stor framgång att man på bred västeuropeisk basis ochöver de handelspolitiska blockgränsema lyckats åstadkomma en samlad lösning iriktning mot ett effektivare patentväsende. har tagit en mycket aktivdel i utarbetandet av konventionen, vars bestämmelser i materiellt hänseende ihög grad kommit att överensstämma med innehållet i gällande nordisk rätt påområdet. Jämfört med övriga europeiska staters nationella patentorgan har detsvenska patentverket fått en LU1977/78:10 48 förmånlig ställning i ett par väsentliga hänseenden.Utskottet syftar här främst på att genom centraliseringsprotokollettillförsäkrats möjlighet alt även efter en anslutning till den europeiskapatentkonventionen få, i egenskap av , utföra internationellnyhetsgranskning och internationell förberedande patenterbarhetsprövning omansökan görs av medborgare i eller i något av de övriga nordiskaländerna. Ulskoitet vill också peka på den uppgörelse som träffats med deneuropeiska patenlorganisationens interimskommitté och som ger möjlighetatt, utan hinder av den europeiska paientkonveniionen, på vissa villkor fungerasom i förhållande till utvecklingsländerna samt på det ipropositionen omnämnda förslaget lill samarbetsavtal mellan det svenskapatentverket och del europeiska patentverket, vilket avtal öppnar vägen för enreducering av ansökningskosinaderna för sådana internationella ansökningar somnyhelsgranskals vid det svenska patentverket och sedermera fullföljs till deteuropeiska patentverket. Utskottet finner del även myckel tillfredsställandeatt interimskommittén enhälligt uttalat atl centraliseringsprotokollel intetorde hindra att det svenska patentverket i egenskap av tar emotoch handlägger ansökningar från övriga nordiska länder, även om alla dessa staterännu inte har tillträtt den europeiska patentkonventionen. Mot den bakgrund somhär tecknats är det enligt utskottets uppfattning i och för sig naturligt atlSverige genom att nu tillträda konventionen fullföljer sina insatser föreuropeisk samverkan på det patenträttsliga området. Avgörande för om Sverigeskall tillträda konventionen måsle dock vara alt detta gynnar näringslivet ochuppfinnarna och att det inte innebär att svårigheter uppkommer för det svenskapatentverket. Enligt en i stort sett enhällig remissopinion skulle ettsvenskt tillträde till både samarbetskonventionen och den europeiskapatentkonventionen innebära övervägande fördelar för vårt patentväsen,åtminstone om en svensk patentmyndighet med tillräckliga resurser består. Ipropositionen har departementschefen utförligt redovisat de fördelar i framförallt kostnadshänseende som ett svenskt tillträde till konventionen skullemedföra för svenskt näringsliv och svenska uppfinnare. Vad departementschefenhärvid anfört kan utskottet i huvudsak ansluta sig till. Självfallet måsteprognoserna angående tillströmningen av patentansökningar till patentverketoch det europeiska patentverket betecknas som osäkra. 1 viss mån gäller dettaockså vad som anförts angående kostnadsutvecklingen vid det europeiskapatentverket. Utskottet har därför svårt att bedöma riktigheten av antagandetall en europeisk patentansökan är ekonomiskt motiverad, om patent önskas i flerän tre fördragsslutande stater. har ocksåhävdat att en europeisk patentansökan lönar sig först om patent önskas ibetydligt flera stater. Även om det blir lönsamt först när en ansökan görs förfler än tre stater måste dock de ekonomiska fördelarna för näringsliv ochuppfinnare - enligt utskottets mening - LU1977/78:10 49 totalt sett bedömas vara betydande om tillhör deneuropeiska patentorganisationen. och remissinstanserna somdepartementschefen har ägnat stort intresse åt frågan om det svenskapatentverkets framtid inom ramen för den europeiska patentorganisationen. Ävenunder utskottsbehandlingen har denna fråga tilldragit sig stor uppmärksamhet.De farhågor som kommit till uttryck har gällt huruvida patentverketsarbetsvolym och därigenom efter hand antalet granskare som en följd av etttillträde kommer att nedgå så mycket, att verkels möjligheter att ge önskvärdservice ät företag och uppfinnare allvarligt försämras. Det har ocksådiskuterats om patentverkels ställning som på skullekomma att äventyras. Farhågor av denna natur har bl.