bet · G101UU10 · 1977-12-31 00:00:00 — slutförandetvåren av de internationella förhandlingarna om den femte påfyllnaden avIDA: s resurser utlovade bidrag med totalt 1 239,1 milj. kr., attfördelas med ca 413 milj. kr. på vart och ett av de tre budgetåren1977/781979/80. anslutning till överenskommelsen i fråga godkändesav . Det är givet att skall infria detta åtagande.Följaktligen avstyrks det aktuella yrkandet i motionen 1028. Imotionen 631 pläderas för ett svenskt agerande i syfte att effektivisera ochmodernisera i olika hänseenden. Motionären vill bl. a. förändraröstningsreglerna inom banken, som han betecknar som orimliga, och få tillstånd automatiska, regelbundna och i förväg fastställda kapitaltillskott tillbanken. Detär oklart humvida motionären dänned avser såväl som den tillVärldsbanken anknutna utvecklingsfonden. Banken och fonden styrs emellertid avsamma organ och i stort sett gäller samma röstfördelningsregler för båda. Motionärenönskar ett kraftigt ökat inflytande för låntagarländema och en i motsvarandegrad minskad dominans för långivarländerna. Fråganom en ändrad fördelning av röstförhållandet inom Världs-banksgmppen till förmånför utvecklingsländema har länge drivits från svensk sida. Utskottet gav enredogörelse härför i sitt fjolårsbetänkande (UU 1976/77:17) omutvecklingssamarbetet. Också av den proposition som behandlas framgårdetta. De svenska ansträngningarna, som fått stöd av övriga nordiska länder,har så till vida haft framgång som ledning fått i uppdrag att seöver röstfördelningen i såväl banken som , med särskilt beaktande avu-ländernas krav på större inflytande. Översynen skall företas i samband med enallmän utredning av framtida roll och kapitalbehov. Deti motionen likaså aktualiserade förslaget om automatiska, regelbundna och iförväg fastställda kapitaltillskott till banken och en i anslutning därtillframförd tanke på någon form av internationell beskattning måste i dagens lägebedömas som svårgenomförbara. Varje beslut om nya kapitaltillskott, vare sigdet gäller som sådan eller Internationella utvecklingsfonden,föregås av långa och svåra förhandlingar. Detta hindrar givetvis inte attansträngningar görs, vilket även sker från svensk sida, att förmå så mångaländer som möjligt att ta på sig mera långsiktiga förpliktelser gentemot olikainternationella biståndsorgan. Isammanhanget är dock att märka att inga svenska biståndsmedel går tillVärldsbanken, däremot till . utlåning, som till skillnad från på kommersiella villkor, finansieras genom lån som tas upp på deninternationella kapitalmarknaden, varvid det kapital som medlemsländerna harsatsat i banken utgör garantikapital. bemyndigade regeringen(prop. 1976/77: 86, FiU 1976/77: 18, UU 1977/78:10 13 rskr198) att öka kapitalinsats i , och insatsbeloppet i frågaerlades liksom tidigare av . Ifrågavarandeyrkande i motionen 631 torde därmed få anses besvarat. I motionen 1028 har även föreslagits att någotsvenskt bidrag till Asiatiska utvecklingsfonden (AsDF) inte skall utgå. Somframgår av propositionen åtog sig att delta i den förstapåfyllnaden av AsDF:s resurser med sammanlagt ca 41,8 milj. kr. undertreårsperioden /781979/80, dvs. med ca 13,9 milj. kr. under vart och ettav budgetåren i fråga. Då i förhållande till andra deltagare ipåfyllnaden släpar efter i sina utbetalningar med och eftersomförhandlingar om en andra påfyllnad väntas bli inledda nästa är, föreslås ipropositionen att hela den återstående delen av det utfästa bidraget, dvs. ca27,8 milj. kr., utbetalas under /79. godkände i fjolden gjorda utfästelsen beträffande första påfyllnadsperioden. Mot denna bakgmndavstyrks ifrågavarande delyrkande i motionen 1028 och tillstyrks propositionensförslag. påpekade i fjolårets biståndsbetänkande (UU 1976/77: 17), övertogsunder medlemskap i den asiatiska och-fonden av det återförenade . I har efter slutbankens verksamhet återupptagits. har genom sitt stärkta engagemang ibanken och fonden å sin sida fått vidgade möjligheter att även inom detta fommverka för ökat åtemppbygg-nads- och utvecklingsbistånd till dessa länder, medvilka har ett. betydande direkt utvecklingssamarbete. I likhet med vill utskottet, även framhålla att banken lagt ökad viktvid bistånds-givning för jordbruksändamål och för sociala ändamål. Utskottet tillstyrker övriga förslag i förevarandeavsnitt av budgetpropositionen och hemställer sålunda 1. att beträffandeVärldsbankens röstregler m. m. förklarar motionen 1977/78: 631, yrkandet 2,besvarad nied vad utskottet anfört, 2. att beträffandebidrag till (), med avslag på motionen1977/78: 1021, yrkandet 2, godkänner vad föredragande statsrådet har förordat, 3. att beträffande andraländers bidrag till () förklarar motionen1977/78: 1021, yrkandet 3, besvarad med vad utskottet anfört, 4. att beträffandebidrag till Internationella utvecklingsfonden () och Asiatiskautvecklingsfonden (AsDF), med avslag på motionen 1977/78:1028, yrkandet3,:godkänner vad föredragande statsrådet har förordat. UU1977/78:10 14 5. att i övrigtgodkänner de riktlinjer för multilateralt utvecklingssamarbete som förordas i budgetpropositionen och bemyndigar regeringen att göra de utfästelser och åtaganden gentemot internationella utvecklingsprogram i övrigt som an ges i budgetpropositionen, 6. att medbifall till budgetpropositionens förslag till Bidrag till internationella biståndsprogram för / 79 anvisar ett reservationsanslag av 1 . Bilateralt utvecklingssamarbete (C 2) 3.1AUoiänt (anslagsram, länderfördelning m. Propositionen(s. 3572) Förevarande anslag (C 2) föreslåsför /79 uppgå tiU ca 2 464,6 milj. kr., vilket innebär en ökningmed 196,4 milj. kr. i förhällande till motsvarande anslag under innevarandebudgetår. Medlen tas i anspråk för långsiktigt utvecklingsamarbetemed enskilda länder, stöd till befrielserörelser i södra , andrahumanitära insatser i södra och , katastrofhjälp, bidragtill enskilda organisationer och viss övrig verksamhet sammanförd . I sin anslagsframställning för nästa budgetår föreslogSIDA en höjning av detta anslag med 660 milj. kr. till 2 928 milj. kr., varaven ofördelad beredskapsreserv på 353 milj. kr. för insatser som underbudgetåret kan aktualiseras i vissa länder, bl. a. i södra . Den beräknade medelsfördelningen under anslaget påmottagarländer och andra ändamål enligt SIDA:s resp. regeringens förslagframgår av följande översiktstabell: Bilateralt bistånd budgetåren 1977/781978/79 Fördelning på mottagarländer och andra ändamål. mil\ kr. Flyktingar, befrielserörelser m. m., Katastrofer m. m. 147,6' ' SIDA har räknat med att kostnaderhärför skall tas ur den ofördelade reserven. ' Däravhar 25 milj. kr. tagits från anslagsposten Katastrofer m. m. ' 25 milj. kr. har överförts till Flyktingar,befrielserörelser m. m., södra . ' SIDA har förutsatt att samtliga kostnader förbiståndskontoren skall bestridas med medel från anslaget C 4. Styrelsen förinternationell utveckling (SIDA). Minskningen i förhållande tillSIDA:s förslag går i första hand ut över den ofördelade reserv som SIDAupptagit och posten Katastrofer m. m. Av den ofördelade reserven kvarstår ettbelopp på 40 milj. kr. med tanke på den till aviseradepropositionen om utvecklingssamarbetets framtida utformning. I detta sammanhang behandlar utskottet dels motionen 1977/78: 1021 av m.fl. (s) i vad avser yrkandena 1,4 och 16, nämligen 1. ger regeringen till känna vad som i motionen anförts omriktlinjerna för den svenska u-landspolitiken, 4. beslutar att till anslaget Bilateraltutvecklingssamarbete (C 2. ) för /79 anvisaett i förhållande till regeringens förslag med . minskatreservationsanslag av 2 . UV 1977/78:10 16 16. beslutar avslå regeringens förslag om enofördelad reserv av . under anslaget C 2. delsmotionen 1977/78: 1028 av m. fl. .(vpk) i vad avser yrkandena 1,2,5 och 6, nämligen att uttalar attbiståndspolitiken utformas med beaktande av 1. att biståndet till ,, , , Sri Länka, och hålls på oförändradnivå, 2. att , ,.Zambia,Ketiya, Sri Länka,. , , och successivtavvecklas som svenska programländer, 5. att de resurser som frigörsgenom bifall till yrkandena 1, 2, 3 och 4 används till ökat stöd åtanti-imperialistiska rörelser, flyktingar i och ,progressiva regimer och socialistiska stater i tredje världen, 6. att stöd ges till progressivaoch socialistiska länder i tredje världen i deras strävanden att utveckla enegen teknik anpassad efter deras behov och förutsättningar. I motionen 1021 föreslås bL a. att gerregeringen till känna vad som i motionen anförts om riktlinjerna för densvenska u-landspolitiken. I motionen ifrågasätts om regeringens förslag iårets budgetproposition i alla delar står i full överensstämmelse .ined de avriksdagen antagna riktlinjerna. Särskilt pekas på att ett 20-tal länder numerabehandlas som programländer, något som enligt motionen knappast stämmer medprincipen om koncentration i ländervalet. Här erinras om biståndspolitiskautredningens (SOU 1977: 13) uttalande att antalet programländer bör utökasendast med stor försiktighet. I ino-tionen betonas även nödvändigheten av attkontinuerligt pröva både valet av programländer och biståndets omfattning förde olika länderna. Det är inte rimligt att ett land som en gång förts tillkategorin programländer för alltid skall erhålla oförändrat eller höjtbistånd. Det måste också vara möjligt att trappa ned biståndsinsatserna förenskilda mottagarländer, heter det vidare i motionen 1021. Medanledning av vad som anförs i motionen- 1021 angående till-lämpningen avgällande riktlinjer på biståndets länderfördelning m; m. vill utskottet erinraom att årets budgetproposition inte aktualiserat någon vidgning avländerkretsen för' långsiktigt utvecklingssamarbete med . Samtliga desamarbetsländer som motionen åsyftar har under en följd av år varit mottagareav direkt svenskt bistånd, antingen i form av reguljärt utvecklingsbiståndeller av katastrof- eller humanitärt bistånd. För att skapa ett bättreunderlag för långsiktig planering hos såväl UU 1977/78:10 17 mottagar-som givarland biträdde ett förslag att treårigabiståndsutfästelser, vilka förut varit förbehållna de s. k. programländerna, ifortsättningen även skulle kunna göras gentemot ett antal övriga länder medvilka redan hade ett biståndssamarbete som kunde förutses fortgå underen . Utskottet konstaterade i detta sammanhang (UU 1976/77:17) attförslaget överensstämde med de av stadfästa principerna förländervalet och att samtliga de ifrågavarande länderna väl torde motsvara dekriterier som förut angivit. De ytterligare länder som vid sidan avprogramländerna genom statsmakternas beslut kom i åtnjutande avlångsiktiga biståndsutfästelser från svensk sida var , , ,, , och , däremot inte . Utskottethar i och för sig inget att erinra mot motionens påpekande om behovet av enkontinuerlig prövning av såväl ländervalet som omfattningen av biståndet tillolika länder. Emellertid sker ju sådan prövning både i samband med SIDA:sårliga anslagsframställningar och i den fortsatta budgetbehandlingen liksom isamband med ställningstaganden till regeringsförslag och motioner. Vadbeträffar omfattningen av biståndet till enskilda länder en fråga till vilkenutskottet återkommer i det följande vill utskottet göra det allmännakonstaterandet att regeringens förslag nära ansluter sig till SIDA:s förslagmen att i en del fall vissa nerjusteringar fått göras, främst till följd av atti propositionen räknats med en snävare total medelsram än SIDA gjorde i sinanslagsframställning. Ett utmärkande drag är dock att tonvikten vid de s. k.frontstaterna i södra bibehållits. Tillprincipfrågorna om länderval, länderkoncentration etc. torde fåanledning att ta förnyad ställning när den aviserade propositionen omutvecklingssamarbetets framtida utformning blivit framlagd senare i vår. Ifrågavarandeyrkande i motionen 1021 torde därmed få anses besvarat. I motionen 1028 yrkas bl. a. att biståndet tillvissa länder (, , , , Sri Länka, , )skall hållas på oförändrad nivå under nästa budgetår och att dessa länder ochtvå länder därutöver (och ) successivt skall avvecklas somsvenska programländer. I samma motion yrkas vidare att de resurser som frigörstill följd av oförändrat eller avvecklat bistånd till de nämnda länderna ochgenom bifall till yrkanden i samma motion, vilka behandlas dels i avsnitt 2(Bidrag till internationella biståndsprogram) ovan och i avsnitt 3.2 (Samarbetemed enskilda länder m. nedan skall användas till ökat stöd åtanti-imperialistiska rörelser, flyktingar 2 1977/78. UU 1977/78:10 18 iAfrika och , progressiva regimer och socialistiska stater i tredjevärlden. Likartademotionsyrkanden, som siktar till en genomgripande omläggning av biståndetsinriktning, har förut behandlats av utskottet (jfr UU 1975/76: 14, UU 1976/77:17) och avslagits av . Hänvisning har därvid gjorts till de principerför valet av mottagarländer för svenskt bistånd som fastställdes av och som alltsedan dess varit vägledande för länderinriktningen av detutbyggda utvecklingssamarbetet. Särskilt har utskottet därvid erinrat omriksdagens uttalanden att den svenska biståndspolitikens målsättningarär möjliga att uppnå i länder med olika politiska och ekonomiska system och atten långsiktig planering av biståndsinsatserna under alla förhållanden ärnödvändig. Dessagrundsatser har heUer inte ifrågasatts av den biståndspolitiska utredningen(SOU 1977: 13). Däremot har utredningen vidareutvecklat de principer som börvara vägledande för det framtida valet av programländer m. m. tordesenare få anledning ta ställning till sistnämnda principfrågor, när denaviserade särskilda propositionen om utvecklingssamarbetets framtida utformninghar framlagts. Motdenna bakgrund avstyrks ifrågavarande yrkanden i motionen 1028. Biståndet tillflera av de i motionen 1028 uppräknade länderna, befrielserörelserna m. m.behandlas närmare nedan under respektive betänkandeavsnitt och då med anledningav andra och mer specifika motionsyrkanden därom. Beträffande biståndet tillTunisien konstaterar utskottet att beslut om en successiv avveckling togs redanför (jfr UU 1975/76: 14). I ett ytterligare yrkande i motionen 1028 föreslåsatt stöd ges till progressiva och socialistiska i deras strävandenatt utveckla en egen teknik anpassad efter deras behov och förutsättningar.Yrkandet i fråga avstyrks av motsvarande skäl som de sist behandlade yrkandenai samma motion. Vad beträffar svenskt stöd till framtagning och utveckling av enu-landsanpassad teknologi hänvisar utskottet till vad som anfördes härom ifjolårets biståndsbetänkande (UU 1976/77: 17). Utskottet hänvisade i dettasammanliang till den nya industribiståndsut-redning som förutskickades ifjolårets budgetproposition. Denna har sedermera slutförts och dess betänkandegjorts till föremål för remissbehandling. Denna fråga torde höra till dem somkommer att behandlas i den aviserade särpropositionen omutvecklingssamarbetets framtida utformning. I motionen 1021 föreslås även att riksdagenfastställer nästa budgetårs samlade anslag för bilateralt utvecklingssamarbete(C 2) till ett belopp av , dvs. ett belopp som är 1 milj. kr.lägre än vad UU1911 m-, 10 19 regeringeni budgetpropositionen föreslagit för samma ändamål. En motsvarande höjning hari samma motion föreslagits beträffande regeringens beräkning av nästa årsanslag för u-landsinformation (C 3). Utskottetansluter sig till regeringens beräkning av medelsbehovet för anslaget C 2 ochavstyrker därför det nu aktuella yrkandet i motionen 1021. I ett ytterligare yrkande i motionen 1021 föreslåsatt avslår regeringens beräkning av en ofördelad reserv om 40 milj.kr. under förevarande anslag. Motionen utgår från att beloppet avser den fondför industriellt samarbete med som industribiständsutred-ningen harföreslagit i sitt betänkande (SOU 1977: 77), och det betecknas somanmärkningsvärt att regeringen redan i budgetpropositionen reserverar medel förförslaget med tanke på att remissbehandlingen av betänkandet inte var avslutadnär budgetpropositionen presenterades för . Utskottet,som finner det rimligt att regeringen i budgetförslaget reserverar medel somkan komma att behöva tas i anspråk under nästa budgetår med anledning av denaviserade propositionen om utvecklingssamarbetets framtida utformning,tillstyrker regeringens förslag om en tills vidare ofördelad reserv om 40 milj.kr. och avstyrker därför det nu aktuella yrkandet i motionen 1021. Utskottethar därmed inte föregripit sitt ställningstagande till frågan om den framtidautformningen av samarbete med på industriområdet ellersättet för finansiering av detta. 3.2Bundet bistånd och upphandling i Propositionen (s. 3839) Med bundet svenskt bistånd avses gåvobistånd i formav varor och tjänster som genom beslut av regeringen eller i vissa fall SIDA är förhandsbestämt till upphandling i . Bundetbistånd lämnas /78 inom landramar tilL 13 mottagarländer.Därutöver inräknas katastrofbistånd och bidrag till internationellalivsmedelsprogram i det bundna biståndet. Målbeloppet för det bundna biståndetär enligt beslut 500 milj. kr. för innevarande budgetår, 1977/78, dvs.ca 14 % av de totala biständsanslagen. Iavvaktan på den aviserade propositionen om utvecklingssamarbetets framtidautformning vill biståndsministern inte f. n. aktualisera någon genomgripandeändring i den tillämpade politiken. ansträngda ekonomiskaläge gör det emellertid angeläget med en ökad biståndsfinansierad upphandlinginom landet. Det bundna biståndet föreslås under nästa budgetår uppgå till 675milj. kr., vilket innebär en ökning med 175 milj. kr. i förhållande tillinnevarande budgetår. UU 1977/78:10 20 I detta sammanhang behandlar utskottet motionen1977/78: 1028 av m. fl. (vpk) i vad avser yrkandet 4, nämligen att uttalar attbiståndspolitiken utformas med beaktande av 4. att inköp av livsmedel i Sverigeoch s. k. bundet bistånd ej skall belasta biståndsbudgeten. I motionen 1028 yrkas bl. a. att inköp av livsmedeli och annat s. k. bundet bistånd ej skall belasta biståndsbudgeten.Yrkandet i fråga är kopplat till ett annat yrkande i samma motion, vilketbehandlats och avstyrkts ovan under avsnitt 3.1. Detnu aktuella yrkandet synes oklart och delvis självmotsägande. Den del avbiståndet som är bunden till upphandling av varor och tjänster i utgöringen fristående anslagspost vars resurser kan frigöras och omdisponeras på detsätt som motionärerna fömtsätter i det fömt under 3.1 behandlade yrkandet. Detrör sig här i stället om ett målbelopp för den del av biståndsanslagen som avsysselsättnings- och betalningsbalansskäl anses böra knytas till leverans avsvenska varor och tjänster. av det importbistånd som inom ramen för fastställda landramar Utgår tillvissa mottagarländer binds till upphandling i , I begreppet bundetbistånd och i målbeloppet därför inräknas vidare katastrofbiståndet ochbidragen till internationella livsmedelsprogram. De senare utgår till störstadelen in natura. Det bundna biståndet redovisas därför i propositionen i sina enskildheterunder såväl det multilaterala biståndsanslaget (C 1) som det bilaterala (C 2)och återfinns under det senare fördelat på en rad länder, hjälporganisationerm. Sammantagnahar dessa ändamål för innevarande budgetår beräknats till 500 milj. kr., medandet sålunda bundna biståndet under nästa budgetår beräknas uppgå till 675milj. Detsynes utskottet naturligt att i princip allt offentligt bistånd, ochföljaktligen även sådant som i angivna utsträckning är förhandsbundet tillupphandling i , ingår i biståndsbudgeten. Yrkandet i fråga avstyrksdärför. Tillpruicipfrågan om s. k. biståndsbindning torde utskottet få anledning återkommai samband med behandlingen av den aviserade särpropositionen ombiståndspolitikens framtida utformning. Propositionen(s. 3941) Av det för innevarande budgetår avtaladetotalbeloppet för utvecklingssamarbete med enskilda länder lämnas somgåva. UU 1977/78:10 21 gessom räntefria 50-årskrediter med amorteringsfri period och avser enmindre del av biståndet till , och . Därtill lämnas 25milj. som betalningsbalansstöd till i form av en kredit (prop.1977/78: 35, FiU 1977/78: 12, rskr 1977/78: 68). Efterbeslut av 1972 och riksdagar har regeringen möjlighet att efterprövning i varje enskilt fall bevilja avskrivning av skuldtjänstema (amorteringoch ränta) på utvecklingskrediter. Regeringen har enligt beslut av 1975/(UU 1975/76: 14, rskr 1975/76: 349) vidare möjlighet att inom ramen fören internationell överenskommelse göra utfästelse om avskrivning av återståendekapitalskuld och förfallna räntor på utvecklingskrediter avseende samtligau-länder, som enligt FN:s definition hör till de minst utvecklade eller tillde hårdast drabbade av den internationella prisutvecklingen. U-ländemasskuldproblem var en av huvudfrågorna vid konferensen om internationelltekonomiskt samarbete (CIEC). Någon allmän överenskommelse om skuldlättnadvisade sig där inte möjlig att uppnå. Däremot träffades i samband medkonferensens avslutande ministermöte i majjuni en överenskommelseom en särskild biståndsaktion-om ca till förmån för defattigare . Som bidrag till denna aktion utfäste bl. a., medförbehåll för godkännande, en avskrivning av skuldtjänster påsvenska utvecklingskrediter för femårsperioden /781981/82 till länder inomkategorierna minst utvecklade eller hårdast drabbade. Utfästelsen avsågskuldtjänster till ett belopp av ca 120 milj. kr. och gällde ,, , , , , och . Vidmöte med FN:s generalförsamhngs andra kommitté utvidgadesnyssnämnda svenska åtagande och utfästes, med förbehåll för riksdagensgodkännande, att hela skulden på de svenska utvecklings-krediter som lämnats deu-länder som hör tiU de minst utvecklade eller hårdast drabbade skulleavskrivas. Åtagandetomfattar de förut nämnda åtta länderna, och det sammanlagda kreditbeloppet,som väntas vara till fullo utbetalat vid utgången av innevarande budgetår,uppgår till 1 097 milj. kr. OcksåÖstafrikanska post- och telebolagets kapitalskuld till på 27 milj. kr.bör enligt propositionen avskrivas, med hänsyn till att bolaget i praktikenupphört att fungera som regionalt organ och dess funktioner övertagits avmedlemsländerna. Någon avskrivning av krediterna till Östafrikanskautvecklingsbanken, vars verksamhet fortsätter som tidigare, aktualiserasdäremot inte. Motdenna bakgmnd föreslås i propositionen att regeringen bemyndigas avskriva denper utestående kapitalskulden och eventuellt förfallna räntorpå svenska utvecklingskrediter avseende , , ,, , , och samt Östafrikanska post- ochtelebolaget och att omvandla eventuella outnyttjade medel på dessa kreditertill gåva. UU 1977/78:10 22 Såsom närmare framgår av referatet ovan, utfästesig i FN under höstens generalförsamling, med förbehåll för riksdagensgodkännande, att avskriva hela den återstående skulden på de svenska utvecklingskreditersom lämnats de som hör till de minst utvecklade eller de av denekonomiska krisen hårdast drabbade. Enligt propositionen omfattar åtagandet,som avser åtta länder (, , , , , ,och ), ett sammanlagt kreditbelopp av 1 097 milj. kr. Därutöverbör enligt propositionen en kapitalskuld på 27 milj. kr. hos Östafrikanskapost- och telebolaget till avskrivas, sedan bolaget i samband med denÖstafrikanska gemenskapens (EAC) pågående upplösning upphört att fungera somregionalt organ. Mot denna bakgmnd begärs bemyndigande att avskrivaden vid kommande budgetårsskifte utestående kapitalskulden och eventuelltförfallna räntor på svenska utvecklingskrediter avseende de ovan nännnda åttaländerna samt östafrikanska post- och telebolaget och att omvandla outnyttjademedel på dessa krediter till gåva. Utskottet,som konstaterar att tidigare på årsvis basis avskrivit amorteringarna,räntorna och de administrativa avgifterna på utvecklingskrediter avseende deåtta nämnda länderna till ett sammanlagt värde av ca 46,7 milj. kr.,tillstyrker att det nu begärda avskrivnings-bemyndigandet lämnas. Utskottet haranledning utgå från att regeringen också fortsättningsvis i bilaterala såvälsom i multilaterala sammanhang verkar för att även andra länder vidtarmotsvarande åtgärder för att lätta alltmer tryckande skuldbörda. 3.4Samarbete med enskilda länder m. m. Propositionen(s. 4161)