bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Till dessa hör krav på ökad sekreterarhjälp förledamöterna, krav på förstärkning av utskottens kanslier - inte minst medhänsyn till de uppgifter som ålagts enligt den nya grundlagen - samtkrav på en utbyggd informations- och biblioteksservice. Del bör ocksåobserveras atl utvecklingen ofta sker mycket ryckigt och att vissa reformerdirekt medför nya krav. Som exempel kan nämnas det ganska nya systemet medersättare för vissa riksdagsledamöter, vilket medförde ökadelokalbehov, som inte kunnat förutses i del då aktuella lokalprogrammet. Detbör starkt understrykas all alla beräkningar av detta slag självfallet måsteförses med betydande reservationer för osäkerheten i framtidsuppskattningarna.Denna osäkerhet bör dock inte förhindra att sådana bedömningar görs, eftersomman måste räkna med vissa marginaler för att möta ev. nya framtida behov. Försiktighetentorde sålunda bjuda att inte investera för mycket i projekt som kan komma attbli helt funktionsdugliga under endast en relativt begränsad tid. Frågan omriksdagens sannolika lokalbehov i vart fall fram bör sålunda,enligt utskottels mening, ytterligare övervägas, innan beslut kan fattas omlokalfrågan på lång sikt. Mot bakgrunden av de ytteriigare överväganden somutskottet sålunda anser bör ske beträffande samtliga de aktuella alternativenfrån funktions- KU 1977/78:23 28 synpunktbör dessutom närmare studeras vissa stadsplane- och miljöfrågor. DetHelgeandsholmsalternaiiv som från funktionssynpunkt ansetts bäst (alt, H 1) harfrån stadsbildssynpunkt bedömts vara klart sämre än de båda andraHelgeandsholmsalternativen (all, H 2 och H 3), Från många remissinstanser,liksom från riksdagshusutredningen, har härvid anförts starka betänklighetermot förslaget atl riva riksbankshusel och ersätta delta med en modern nybyggnadav stor volym. Härigenom skulle, har del framhållits, stadsbilden i dettakänsliga område av "radikalt förändras". Även beträffandeden höga uppbyggnaden över plenisalen liksom möjligheterna atl arkitektonisktsamordna den gamla riksbanksfasaden mot Riksgalan med nybyggnaden har anförtsviss tveksamhet. Beträffandedel av förvaltningsstyrelsen förordade förslaget, alt, H 2, harriksdagshusulredningen,såsom ovan nämnts,ansett alt även delta alternativ frånfunktionssynpunkl har god kvaliteter och är klart bättre än alt, H 3, Som ensärskild förtjänst hos alt, H 2 har framhållits att lokalgmpperna fått en klaroch tydlig fördelning på de tre byggnaderna, , riksbankshuset ochkanslihuset. Föralt den i all. H 2 föreslagna lösningen skall fungera synes docken nödvändig förutsättning vara att en broförbindelse skapas mellan kanslihuset(dit ledamotsrummen förlagts) och riksbankshusel (där plenisalen inrymts). Dengångbro i två plan över Slallkanalen som utredningen föreslagit har emellertidrönt kraftig kritik från flertalet remissinstanser. Ulskotlet har erfarit allbron, som bör betraktas som "en skiss", är föremål för närmareöverväganden, såväl vad avser den arkitektoniska utformningen som detgeografiska läget. har för sin del ansett atl bron iprincip bör kunna accepteras och framhållit att det fortsatta projekteringsarbetetbör bedrivas i samråd med berörda myndigheter, främst , somhar det övergripande ansvaret för stadsplanefrå-goma. Beträffande alt. H 2 har vidarefrån flera remissinstanser anförts betänkligheter mot den föreslagnapåbyggnaden på riksbankshusel och mot ingreppen i riksbankshuset, föranleddafrämst av den nya plenisalen. Dettredje Helgeandsholmsalternativel (alt. H 3), som från funktionssynpunktansetts klart underiägset alt. H 1 och H 2, har av flertalet remissinstansersom yttrat sig i frågan bedömts vara klart bäst från yttre miljösynpunkt i ochmed att det inte medför några påtagliga förändringar i stadsbilden. Däremot haranförts betänkligheter beträffande vissa föreslagna ingrepp i . Vadså beträffar bedömningen av all, S från den nu aktuella synpunkten har anförtsatl byggnaderna till det yttre har en från synpunkt anonymgestaltning, som dock förklaras av att byggnaderna från början inte avsetls somriksdagshus. Vilken vikt denna omständighet bör tillmätas vid enhelhetsbedömning av alternativen är dock inte klart. Det bör också påpekas attalt, S för det fall att beslutar om en mindre ombyggnad i de gamlariksbyggnaderna, exempelvis för vissa regeringsfunktioner, inte medför någramotsvarande stadsbilds- eller miljöproblem på eller kring , Attall, S, särskilt på , kan komma att uppfattas som en mera omstriddlösning från sladsbildssynpunkl är dock uppenbart. Utskottetfår i delta sammanhang också understryka de önskemål som från fleraremissinstansers sida framförts beträffande utredning av frågan om den framtidautformningen av Riksplan, Strömparterren och , Denna fråga, som har ellnär samband med bedömningen av byggnadsfråga frånstadsbildssynpunkt och som också bör diskuteras med bl. KU 1977/78:23 29 kommunensrepresentanter, bör dock, enligt utskottets mening, inte få försena ettställningstagande till frågan om lokalisering på lång sikt. Dentredje frågan som bör närmare övervägas - mot bakgrunden av vad utskottet i detföregående anfört om kraven pagod funktion och miljö-gäller kostnaderna. Riksdagshusulredningenhar för sin del beräknat investeringskostnaderna för de olika alternativentill ca för all. H 1,125 Mkrför all. H för alt. H 3 och 25Mkr för alt. S (avseende investeringar på ), allt i 1974 årskostnadsläge. Med anledning av vad framhållit i sittremissyttrande har riksdagshusutredningen nu räknat upp kostnaderna dels med10 96 för alla alternativen, dels ytteriigare med för alt. H 2 och 20Mkr för all. Om hänsyn även tas till kostnadsutvecklingen under detsenaste året skulle investeringskostnaderna-i nuvarande kostnadsläge-kunnauppskattas till resp, ca för all, H 1, för ak, H 2, föralt. H 3 och för all. Medhänsyn till alt bedömningen från kostnadssynpunkt av all. S i allt väsentligtmåste grundas på den av kommunen lämnade offerten, medan kostnaderna förHelgeandsholmsalternativen blir beroende av de framtida byggnadskostnadema,anser utskottet - i likhet med utredningen - att jämförelserna bör utgå frånårskostnadema och inte från investeringskostnaderna. Utredningen har för sindel gjort dessa jämförelser i kostnadsläget . Med hänvisning till vadutskottet anfört om de skilda förutsättningarna för de båda huvudförslagen,alt. H och alt. S, bör dock jämförelserna avse en tidpunkt då båda alternativenär möjliga att använda. Utskottet har därför försökt räkna fram årskostnadernaför de aktuella alternativen , då enligt nuvarande planer enåterflyttning tidigast kan ha skett. Dessa beräkningar visar på betydandeskillnader i åriiga kostnader till all. Storieken blir dock mycketberoende av hur starkt byggnadskostnaderna kommer att öka under slutet av1970-talet. Några inom utskottets kansli gjorda kalkylexempel redovisasöversiktligt i bilaga 19 till delta belänkande (s. B 139). Såsom framgår av det ovan anförda anser utskottetalt frågan om hur nksdngsn på lång sikt skall lösa sin lokalfråga börytterligare övervägas. Enligt utskottets mening måste frågan om riksdagenspermanenta lokaler ses i ett längre tidsperspektiv än fram lill , Ettminimikrav bör härvid vara att tillräckliga garantier skapas för att de beslutsom fattar i denna del och som kan komma atl medföra mycket betydandekostnader för samhället tillförsäkrar goda funktionsmöjligheteråtminstone en bit in på nästa sekel. Frågan om sannolika lokalbehovi vart fall fram och de olika nu aktuellalokaliseringsalternativen från denna synpunkt -med särskilt beaktande avexpansionsmöjligheter och flexibilitet - bör sålunda ytterligare övervägas. Vidarebör - mot bakgrunden a v de bedömningar som görs av alternativens kapacitetfrån funktionssynpunkl - vissa stadsplane- och miljöfrågor ytterligarestuderas. Detta bör, enligt utskottets mening, ske i nära samarbete medrepresentanter för . Slutligen bör vissa i del föregåendeangivna kostnadsfrågor närmare övervägas. Dekompletterande överväganden som utskottet sålunda förordar, innan ett beslut ihuvudfrågan kan fattas, synes inte kräva någon särskild teknisk utredning ulanbör kunna ske inom . En lämplig lösning kan vara atl en särskildberedning för ärendet tillsätts av talmanskonferensen ellerförvaltningsstyrelsen. Eftersom val av utredningar eller beredningar normalt KU 1977/78:23 30 skerav talmanskonferensen talar mycket för att denna får uppdraget att tillsättaden föreslagna beredningen, Å andra sidan har förvaltningsstyrelsen tidigarehandlagt ärendet om , Ulskotlet har av praktiska skäl stannat föratt förvaltningsstyrelsen bör utse den föreslagna beredningen. Denna bör beståav riksdagsledamöter. Till beredningen bör självfallet kunna knytas erforderligexpertis, Iberedningens uppgifter bör ingå dXi förhandla med ommöjligheterna alt genomföra olika lösningar, Ulskotletförutsätter att beredningens arbete kan ske skyndsamt. Med hänsyn till dennuvarande användningen av riksbyggnaderna, vilken enligt vad ulskotlet erfaritinte förorsakar någon kapilalföriusl, och till alt de nuvarande lokalerna vidSergels torg f n, fungerar väl bör några särskilda problem inte uppkomma förriksdagens del med anledning av beredningens arbete. Utskottetutgår vidare från att resultatet av beredningens arbete kommer att redovisas ien sådan form all motionsrätt kommer all föreligga i anslutning därtill. Detblir då möjligt atl med beaktande av beredningens ställningstaganden och detsakmaterial som beredningen redovisar ta upp alla frågor som får aktualitet. Medhänsyn lill det anförda förordar utskottet atl nu avslår samtliga iärendet framställda yrkanden i den mån dessa inte kan anses tillgodosedda genomtillsättandet av den av ulskollel föreslagna beredningen. Utskottetsställningstagande innebär atl något särskilt anslag ej erfordras i deltasammanhang. De kostnader som kan uppkomma med anledning av beredningens arbetebör sålunda kunna bestridas av redan anvisade medel, dels av reservationsanslagettill utredning av lokalfrågor, dels av förslagsanslaget tillkommittéer m. m. 1. med anledning av framställningen 1974:20 ochmotionerna 1974:1872 och 1879-1882 saml 1975:979 och 1013 uppdrar ålförvaltningsstyrelsen all tillsätta en särskild berednirig beslående avriksdagsledamöter för att närmare överväga lokalfråga på lång sikt ienlighet med vad utskottet anfört, 2. avslår yrkandena i framställningen 1974:20 samt motionerna 1974:1872 och 1879-1882ävensom 1975:979 och 1013 i vad dessa inte tillgodosetts genom vad utskottet idel föregående anfört och hemställt. Sex utskottsledamöter (4 c, 2 m) ansåg i enreservation att utskottsmajo-ritelens ovan på s. 27-30 återgivna yttrande bordeersättas med text av följande lydelse: Utskottet understryker viklen av att riksdagenslokalfråga får en bestående lösning som tillgodoser tillräckligaexpansionsmöjligheter för framtida behov. Med den tillväxttakt som hittillsvarit skulle omkring erfordras närmare 50 000 m fullvärdig rumsyta. Ensådan framräkning av lokalbehov ger emellertid inte enligtulskoltets bedömning en realistisk bild av de expansionsmöjligheter som kanbehöva stå till buds under överblickbar KU 1977/78:23 31 framtid.Behovet av utökade utrymmen torde bli av mindre omfattning och inrymmas isamtliga de alternativ som angetts i förvaltningsstyrelsens skrivelse. Somframgått av redovisningen ovan kan de överytor som står lill förfogande förutökade serviceulrymmen beräknas till ca 3 000 m fullvärdig rumsyta i såvälalt. H I som all. H 2 och lill 2 000 m i all. Utöver dessa utrymmen visarriksdagshusulredningen alt ytteriigare lokaler kan tas i anspråk om så skullevisa sig nödvändigt. Vissa icke kammamära verksamheter, dvs. mindresambandskrävande funktioner, torde också kunna föriäggas utanför de egentligariksdagsbyggnaderna, exempelvis i det nuvarande kanslihusannexel, om eltsådant arrangemang på lång sikt skulle bli behövligt. Deutrymmeskrav som det finns rimlig anledning alt ställa bör enligt utskottetsbedömning kunna tillgodoses i de alternativa lösningar som redovisats iförvaltningsstyrelsens utredning. En ny utredning om det framtida lokalbehovetär således enligt utskottet inte nödvändig. De ytteriigare överväganden omlokalernas användning från funktionssynpunkl som kan visa sig behövliga börinom ramen för de angivna alternativen kunna ingå som ett naturiigt led i detfortsatta utvecklings- och projekteringsarbetet. 1de remissyttranden som ingivits till ulskotlet har aktualiserats vissastadsplane- och miljömässiga frågor. Det gäller bl. a. utformningen av dengångbro i två plan över Stallkanalen som skall förbinda kanslihuset med riksbankshuseti det av förvaltningsstyrelsen förordade förslaget, alt. H 2. Utskottet harerfarit atl bron är föremål för närmare överväganden såväl vad avser denarkitektoniska utformningen som det geografiska lägel. Riksdagshusutredningenhar för sin del framhållit att del fortsatta projekteringsarbetet bör bedrivasi nära samråd med berörda myndigheter, främst , som har detövergripande ansvaret för sladsplanefrågorna. Utskottet finner det angelägetall detta nära samråd kommer lill stånd och atl lösningar eftersträvas som kantillgodose skilda intressenters önskemål i olika stadsplane- och miljöfrågor. Entredje fråga som aktualiserats under utskottets behandling av riksdagshusärendetgäller kostnaderna för en återflyttning lill . Vissaremissyttranden och sammanställningar som gjorts av utskottet visar atl det ärrealistiskt att räkna med en viss kostnadsökning vid en återflyttning, jämförtmed de beräkningar som redovisats av riksdagshusulredningen. Dessakostnadsökningar kan dock inte anses var av den karaktären alt de bör påverkariksdagens ställningstagande i huvudfrågan, dvs. om en ålerflytlning tillHelgeandsholmen skall ske. Ingenting har framkommit som visar atl ettkvarslannande vid på skulle vara en från ekonomisksynpunkt fördelaktigare lösning. kommer dessutom under allaomständigheter alt åsamkas betydande utgifter för de restaureringar ochombyggnader som är nödvändiga för att hålla de gamla riksbyggnaderna i ståndoch för alt möjliggöra en alternativ användning. Några goda förslag tilladekvat användning av riksbyggnaderna för det fall stannar kvar vidSergels torg har inte heller förts fram. Vadså gäller de i ärendet väckta motionerna bör de motioner -1974:1879 och1975:979 - vari yrkas atl skall besluta att stanna kvar vid avslås. Även motionen 1974:1882, som kräver ytteriigare utredningar innanslutgiltigt beslut fattas om förläggningen av hus, bör avslås.Eftersom utskottet anser alt principbeslut i huvudfrågan skall fattas , börockså motionerna 1974:1881 och 1975:1013 - i vilka yrkas att andra i KU 1977/78:23 32 arkitekttävlingendeltagande, "utvecklingsbara" ombyggnadsförslag, däribland förslaget"Samspel", skall beredas på motsvarande sätt som de avriksdagshusutredningen bearbetade alt. H I, H 2 och H 3 - avslås. Denomständigheten atl inte samtliga i pristävlingen deltagande arkiteklgrupperberetts möjlighet till en sådan vidarebearbelning med anledning främst avkanslihusets intagande i programmet bör således inte få försena ett principbesluti huvudfrågan. Självfallet bör detta inte hindra förvaltningsstyrelsen frånatt, om den flnner skäl därtill, i det forisatta arbetet på nytt ta upp ocksåandra Helgeandsholmsförslag lill närmare övervägande. Motionen1974:1872- vari yrkas att behovet av rökfria lokaler skall beaktas i detfortsatta planeringsarbetet - bör kunna förklaras besvarad med hänvisning tillvad utskottet i det föregående anfört om ytteriigare överväganden avförvaltningsstyrelsen. Även motionen 1974:1880, i vad gäller yrkandet omytteriigare lokaler för medhjälparpersonal lill riksdagsledamöterna, bör kunnaförklaras besvarad med vad som ovan sagts. Yrkandena i sistnämnda motion om attytterii,gare utredningar skall göras av frågan om expansionsmöjlighetemabeträffande båda huvudalternativen och alt detta skall ske innan riksdagenfattar beslut i lokaliseringsfrågan bör däremot avslås. Utskottet anser det angeläget alt principbeslut nufattas om återflyttning till ombyggda lokaler på . Nuvarandelokaler vid har avsetts endast som ett provisorium för riksdagen.Det material, som ligger till grund för utskottets bedömning, visar alt alt. S.inte är en tillfredsställande lösning på . Utskottet tillstyrker attriksdagen uppdrar åt förvaltningsstyrelsen att föranstalta om fortsatt arbetemed lokalfrågor i första hand enligt all. 2 i Riksdagshusutredningen1974. En bestående lösning bör nu kunna nås på det föreliggandeutredningsmaterialet. Skulle styrelsen vid sina fortsatta överväganden flnnanya och andra lösningar erforderiiga från t. ex. funktions-, miljö- ellerkostnadssynpunkter bör frågan självfallet ånyo underställas . Sammanfattningsvisanser sålunda utskottet all vid en återflyttning tillHelgeandsholmen och med utnyttjande av även kanslihuset och på ävenkanslihusannexet tillförsäkras goda arbetsmöjligheter i en intressant och stimulerandemiljö. Efter en ombyggnad av del slag som föreslås kommer de gamlariksbyggnaderna alt åter få en adekvat användning och kunna utnyttjas på ellmeningsfullt och rationellt sätt. Detta garanterar också bäst ett fortsattbevarande av del gamla . behöver vidare inte längrearbeta i lokaler som den inte äger eller kan fritt förfoga över och somplanerats och byggts för helt andra ändamål. Genom en återflyttning tillHelgeandsholmen vinns såväl principiella som praktiska fördelar för ,som - såsom bl. a. förvaltningsstyrelsen framhållit -får "välfungerandeegna lokaler i centralt, traditionellt och representativt läge". Dennalösning bör sålunda även enligt utskottets mening genomföras. Reservationenshemställan hade följande lydelse: 1. med anledning av framställningen 1974:20 och medavslag på motionerna 1974:1879, 1880 såvitt avser yrkandena 2 och 3, 1881, 1882saml 1975:979 och 1013 a. beslutar atl flyttatillbaka lill ombyggda lokaler på , KU 1977/78:23 33 b, uppdrarål förvaltningsstyrelsen all föranstalta om fortsalt arbete med lokalfrågor i första hand enligt alternativ 2 i och återkomma lill med nytt förslag, om förvaltningsstyrelsen skulle finna atl nya överväganden talar för andra lösningar eller om andra förhål landen framkommer som motiverar detta, c, lill Deninre riksdagsförvaliningen: Fortsatt utredning om hus m, m, för /76 under XVl:e huvudtiteln anvisar ett reservationsanslag av , 2, förklarar motionerna 1974:1872 och 1880, densistnämnda såvitt avser yrkandet 1, besvarade med vad utskottet i detföregående anfört och hemställt. biföll vid ärendets behandling den 28 maj1975 reservationen med 167 röster mot 149 för utskottets hemställan, I förslaget 1975/76:20 redovisade riksdagensförvaltningsstyrelse för det arbete som bedrivits på riksdagenslokalfrågor på efter riksdagsbeslutet i frågan 1975, Förslagetsammanfattas på följande sätt i utskottets betänkande KU 1975/76:53: Förvaltningsstyrelsen beslöt den 2 september 1975att tillsälta en pariamentariskt sammansatt byggnadskommitté medrepresentanter även för personalorganisationerna. Kommitténs utfördaarbete jämte dess förslag lill fortsatt arbete redovisas i bilaga tillförvaliningsstyrelsens förslag. bedrivna arbetet har i enlighet med riksdagsbeslutetvarit inriktat på alt undersöka, bearbeta och klariägga vissa frågor somframstått som särskilt viktiga inför det fortsatta arbetet med riksdagensålerflytlning. Hit hör främst frågor om lokalbehov och expansionsmöjligheter,stadsbilds- och miljöfrågor saml kostnadsfrågor. Enöversyn har gjorts av lokalprogrammet. Denna har föranlett en bearbetning avförslaget som ansetts ge förbättrade samband mellan vissa lokalgrupper ochsamtidigt möjliggöra att ett större antal rum kan rymmas inom byggnadema.Expansionsbehov hämlöver kan i första hand tillgodoses inom kanslihus-annexet ikvarteret (dvs, nuvarande lokaler), som angettsstå lill förfogande från tidpunkten för återflyllningen. Del sålundatillgängliga lokalbeslåndet har av byggnadskommittén bedömts väl täcka behovetvid lidpunkten för återflyttningen och avsevärd lid framöver. Förvaltningsstyrelsenhar anslutit sig till byggnadskommitténs bedömning. Beträffandestadsbilds- och miljöfrågorna har förvaltningsstyrelsen konstaterat, allöveriäggningar med har gett vid handen, att kommunen anserden föreslagna högbron mellan kanslihuset och riksbankshuset olämplig fränstadsbildssynpunkt. har därför i stället föreslagit enlågbro, placerad intill och i samma höjd som denna. Detta alternativsom inte har avvisats av kommunen, innebär från kommunikationssynpunkt en någotsämre lösning än högbroallerntivel. Enligt förvaltningsstyrelsens uppfattningkan emellertid en lågbro med angiven placering ge tillfredsställandekommunikationsmöjligheter mellan riksbankshuset och kanslihuset. På särskilt uppdrag harbyggnadsstyrelsen gjort en förnyad beräkning av 3 1977/78. KU 1977/78:23 34 ombyggnadskostnadernaoch därvid kommit fram lill ett belopp av ca 155 milj. kr. i prisläge1974-04-01, vilket motsvarar ca 186 milj. kr. Kostnaderna,som baserats på det reviderade programunderlaget, har av förvaltningsstyrelsenbedömts som godtagbara. Kostnadsbildenanger styrelsen har förändrats främst med anledning av alt ytteriigareundersökningar av byggnadernas tekniska kvalitet har gett vid handen, attbefintliga VVS- och el-installationer bör helt bytas ut. En sådan åtgärd kansynas kostnadskrävande, men bör enligt styrelsens mening vidtas i ettförestående ombyggnadsskede och inte efter , då samma arbete skulleförorsaka nya ingrepp i byggnaderna, tillfälliga utflyttningar, driftavbrottoch andra störningar. Sammanfattningsviskonstaterar förvaltningsstyrelsen atl del av byggnadskommittén bedrivnaarbetet inte har gett anledning till att överväga annat förslag än det iriksdagsbeslutet förordade alternativet 2. Arbetet med detta alternativbör därför enligt styrelsens uppfattning fortsätta enligt de planer sombyggnadskommittén har redovisat. Förvaltningsstyrelsenshemställan innebär att måtte anvisa ett reservationsanslag av 6 milj.kr. till fortsatt utredning om hus m. m. för /77.Härav utgör 5 milj. kr, kostnader för projektering och Imilj, kr, utrednings- och administrationskostnader, I motioner framfördes yrkanden om avslag påförvaltningsstyrelsens hemställan, I en motion (fp) yrkades upphävande av 1975års beslut och beslut om fortsatt utredning med sikte på kvarslannande ilokalerna vid , 1 en annan motion (s) yrkades fortsatt utredning isyfte att ge möjlighet att bättre bedöma Sergelstorgsalternativet i förhållandetill Helgeandsholmsallernalivet. 1 en tredje motion (2 m, 2 c, I fp) yrkadesbeslut om föriäggning enbart till i huvudsakligöverensstämmelse med förslaget "Samspel". yttrade i sitt betänkande(KU 1975/76:53) följande: beslut om riksdagenslokalfrågor på innebar att återflyttning skall ske till ombyggdalokaler på . Förvaltningsstyrelsen flck i uppdrag attfortsätta arbetet med lokalfrågoma i första hand enligt del s. k. altemaliv 2och återkomma till med nytt förslag om nya överväganden skulle talaför andra lösningar eller om andra förhållanden skulle komma fram sommotiverade detta. Utskottetkonstaterar atl del bedrivna arbetet har skett i enlighet medriksdagsbeslutet och inriktats på att undersöka vissa frågor som har framståttsom särskilt viktiga. Hit hör främst de av utskottet i betänkandet KU 1975:13utföriigt behandlade frågorna om funktionsduglighet (särskilt lokalbehov ochexpansionsmöjligheter) samt stadsbilds-, miljö- och kostnadsfrågor.Förvaltningsstyrelsen har inte funnit anledning till alt överväga annat förslagän det i riksdagsbeslutet förordade alternativet 2 utan föreslår attarbetet fortsätter enligt de redovisade planema. Detta innebär delskompletterande programarbete, dels påbörjande av projekteringsarbetet. Förnämnda ändamål begärs ell anslag på för /77. KU 1977/78:23 35 Med hänvisning lill riksdagsbesluttillstyrker utskottet atl förvaltningsstyrelsen beviljas begärda medel för sittfortsatta arbete med lokalfrågor på .