bet · G101LU32 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om en presumtionsregel vid förfarandepatent I motionen 1977/78:1001 av ()yrkas att hos regeringen begär förslag till införande i patentlagenav en presumtionsregel vid förfarandepatent. Remissyttrandenöver motionen har inhämtats från , hovrättoch . Yttranden har vidare inkommit frånLäkemedelsindustriföreningen, , och . Gällanderätt m. m. Enligt patentlagen (1967:837) kan såväl alster somförfaranden patenteras. Den som erhåller patent på en uppfinning förvärvardärigenom ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja uppfinningen. Avser uppfinningenförfarande för tillverkning av alster, omfattar den ensamrätt som patentet geräven alster som tillverkats enligt förfarandet (3 §), Produkten får härigenomett s, k. indirekt produktskydd, vilket har samma omfattning som om patentetvar direkt inriktat på produkten. Utan ett indirekt patentskydd skulleåtskilliga förfarandepatent ha ett begränsat värde. Bl, a, skulle enpatenthavare ej kunna hindra import av produkter framställda enligt en iSverige patenterad men i tillverkningslandet oskyddad metod. Patentfår inte meddelas på uppfinning vars utnyttjande skulle strida mot goda sedereller allmän ordning eller på växtsorter eller djurraser eller väsentligenbiologiskt förfarande för framställning av växter. Patent flr dock meddelas påmikrobiologiskt förfarande och alster av sådant förfarande, Ytteriigare enbegränsning av det patenterbara området har gjorts i punkt 1 iövergångsbestämmelserna till patentlagen. Enligt patentförordning, somår 1967 ersattes med patentlagen, gällde i fråga om kemiska föreningar samtlivs- och läkemedel att patent inte fick meddelas på själva alstret utan endastpå särskilt förfarande för framställning av detta. Genom patentlagen upphävdesi princip förbudet mot palentering av dessa produkter, I den nämndaövergångsbestämmelsen föreskrivs dock att patent inte flr, intill dessregeringen förordnar annat, meddelas på livs- och läkemedel. Något sådantförordnande har inte skett, varför förbudet mot produktpatent på livs-ochläkemedel alltjämt är gällande. Ett motsvarande förbud mot produktpatent pålivs- och läkemedel finns i de danska och norska patentlagarna. Genombeslut har (prop, 1977/78:1, LU 1 1977/78. LU 1977/78:32 2 1977/78:10,rskr 1977/78:126, SFS 1978:149) antagit vissa ändringar i patentlagen, somerfordras för svenskt tillträde lill konvention om patentsamarbete och1973 års europeiska patentkonvention. Därutöver har beslutats om vissanpassning av svensk patenilagstiftning till vad som kommer att gälla i övrigavästeuropeiska industriländer. Den europeiska patenlkonventionen medger attproduklpatent meddelas också på livs- och läkemedel. Med hänsyn härtillaktualiserade ett svenskt tillträde till sistnämnda konvention ånyo frågan omdet i övergångsbestämmelserna intagna förbudet mot patent på sådana produkter.Riksdagens ställningstagande innebär i denna del att det hittillsvarandeförbudet upphävdes. Lagändringarna träder i kraft (SFS1978:150), Densom olovligen utnyttjar patentskyddat alster eller förfarande gör sig skyldigtill patentintrång. De huvudsakliga sanktionsformerna häremot är straff ochskadestånd. Patentintrång som är uppsåtligt kan medföra böter eller fängelse(57 §). Ouppsåtligi patentintrång medför inte straffansvar. Den som gör sig skyldigtill patentintrång skall om intrånget skett uppsåtligen eller av oaktsamhelutge ersättning för utnyttjandet av uppfinningen samt ersättning för denytterligare skada som intrånget medfört (58 §), Är oaktsamheten ringa kanersättningen jämkas. Skadestånd kan även utgåom patentintrånget skett i godtro, I sådana fall skall ersättning endast utgå för utnyttjandet avuppfinningen i den mån så befinns skäligt. Detkan för en patenthavare vara svårt all vid intrång i ett förfarandepaienl självbevisa att svarandens produkt framställts enligt det patenterade förfarandet.För att avhjälpa detta problem och för att öka effektiviteten av det indirektaproduktskyddel infördes , vid revideringen av då gällande 1884 årspatentförordning, en presumtionsregel av det innehåll som aktualiserats genommotionen (19 § mom, 1), Enligt denna regel omkastades bevisskyldighelen.Produkten ansågs framställd enligt det patentskyddade förfarandet lill dess attmotsatsen kunde bevisas. En motsvarande presumtionsregel fanns i samtliganordiska patentlagar med undantag för den danska. Den särskildapresumtionsregeln vid förfarandepatent upphävdes genom ikraftträdandet av 1967års patentlag, Samarbetskonventionenoch den europeiska patentkonventionen reglerar inte patentprocessen ellersanktionerna vid patentintrång, lagändringar omfattar med ett smärreundanlag inte dessa regler. Frågan om en presumtionsregel berördes inte ilagstiftningsärendet. Tilläggasbör att en motsvarighet till presumtionsregeln intagits i 1975 årsmarknadspatentkonvention (art, 75), Konventionen, som ännu inte har trätt ikraft, är i första hand avsedd för EG-staterna, Enligt konventionen skalleuropeiskt patent i princip meddelas endast för samtliga EG-stater gemensamt iform av ett s, k, marknadspatenl, I konventionen regleras utföriigt denrättsverkan som ett marknadspatenl skall medföra, kommer inte atttillträda konventionen. Vid utformningen av de nya reglerna i patentlagen hardock viss hänsyn tagits till marknadspatentkonvenlionens bestämmelser. LU 1977/78:32 3 Av förarbetena lill ändringar i 1884 årspatentförordning (SOU 1942:58 s, 58 f, prop, 1944:176 s, 47-49) framgåratt enpresumtionsregel vid förfarandepaienl bedömdes särskilt motiverad i fråga omämnen som inte kunde i och för sig palenlskyddas, t, ex, kemiska föreningar ochlivs- och läkemedel. Behov ansågs dock föreligga att låta regeln gälla ävenandra ämnen. En generell presumtionsregel antogs inte heller möta någraallvarliga betänkligheter. Som framgår av redogörelsen för gällande rättupptager inte patentlag nägon motsvarighet till presumtionsregeln i1884 års patenlförord-ning. Enligt de överväganden i frågan som redovisades avde danska, finska, norska och svenska kommittéerna för nordiska patent i derasgemensamma slutbetänkande (Nordisk utredningsserie 1963:6 s, 341 f) uttaladekommittéerna att presumtionsregeln torde ha haft sin största praktiskabetydelse i samband med förfaranden för framställning av ämnen som varitundantagna från patenterbarhet, dvs, huvudsakligen kemiska föreningar samtlivs- och läkemedel. När dessa undantag bortfallit i kommittéernas förslag(undantaget för livs- och läkemedel kvarstod dock i övergångsbestämmelserna),kunde självständigt skydd erhållas på produkten som sådan och en presumtionsregelblev då inaktuell, Visseriigen kunde tänkas att ämnet var nytt men ändå intepatenterbart. Bevisfrågan i dessa fall behövde dock ej ställa sig alltför svårför patenihavaren, I dessa fall framstod det nämligen -om käranden kunde påvisaatt ämnet var nytt -som osannolikt att det framställts på annat sätt än enligtdet patentskyddade förfarandet. Detta gällde särskilt om andraframställningsmetoder inte var kända. Enligt kommittéerna torde domstol därförmed tillämpning av den i alla de nordiska länderna genomförda friabevisprövningen även utan uttrycklig lagbestämmelse komma till samma resultatsom med presumtionsregeln. Vidremissbehandlingen av kommittéernas förslag ansåg några remissinstanser,däribland patentverkel, att presumtionsregeln borde behållas särskilt medhänsyn till att förbudet med patentintrång av livs- och läkemedel skullekvarstå lill dess alt de övriga västeuropeiska industriländernaupphävt detta. Departementschefenansåg (prop, 1966:40 s, 210) i likhet med kommittéerna den dåvarandepresumtionsregeln till kärandens förmån vid förfarandepaienl vara mindre välförenlig med nutida straff- och processrältsliga grundsatser och följaktligen iprincip böra utgå. Uttalandet lämnades utan erinran vid riksdagsbehandlingen avförslaget till patentlag (ILU 1967:53, rskr 1967:325), J978 års ändringar i patentlagen omfattade, somtidigare nämnts, inte bestämmelserna om patentprocessen eller sanktionerna vidpatentintrång. Med anledning av tre motioner kom de emellertid att beröras vidriksdagsbehandlingen. I betänkandet LU 1977/78:10 (s. 60) underströk utskottetatt 1* 1977/78. LU 1977/78:32 4 detär angeläget att patentlagens regler är så utformade att patenlhavarensensamrätt till patentet inte blir illusorisk utan att han har möjlighet alleffektivt beivra ett patentintrång och att kompensera sig för liden skada.Utskottet fann i dessa hänseenden anledning uttala att de nuvarande reglerna ompatentprocessen och sanktionerna inte är tillfredsställande och att de därförborde bli föremål för översyn. Vid en sådan översyn borde även frågan om attinföra vitessanktion inom patenträtten prövas. beslöt ge regeringentill känna vad utskottet anfört om en översyn av palentprocessen ochsanktionssystemet inom patenträtten. I motionen anförs att en uppfinnare som fått patentpå en metod eller ett förfarande för framställning av viss produkt (s. k.förfarandepatent) ofla har svårt alt skydda den ensamrätt tillframställningsförfarandet som innehavet av patentet ger honom. Om ett företagutan att ha fått licens av patenihavaren börjar framställa och saluföra sammaprodukter och patenihavaren därför väcker talan om patentintrång är del enligtmotionären inte ovanligt att det instämda företaget hävdar, att företagettillverkat produkten med ett annat förfarande än del som är patentskyddat.Vilket förfarande man använt nekar man dock att redogöra för under hänvisningtill att man inte vill röja fabrikations- eller affärshemlighet. I sådana lägenhar patenihavaren mycket svårt att styrka att företaget gjort sig skyldigt lillpatentintrång. Dessasvårigheter skulle enligt motionären kunna undanröjas med en särskildpresumtionsregel av innehåll att vid intrång i patent, som avser förfarande förframställning av visst nytt ämne, sådant ämne anses ha framställts genom detpatentskyddade förfarandet, om ej annat visas. Detta innebär att ett företagsom startar tillverkning av en ny produkt, för vilken annan har patent på ettframställningsförfarande, skall anses tillverka produkten enligt detpatenterade förfarandet till dess företaget bevisat motsatsen. Motionärenerinrar om att en sådan regel tidigare funnits i svensk rätt men att den togsbort vid reform av patentlagen, vilket visat sig vara olyckligt.Motionären hänvisar även lill att marknadspalenlkonven-tionen innehåller en liknanderegel. anser att ettåterinförande av en presumtionsregel vid förfarandepatent är väl motiverat.Även och Svenska patentombudsföreningentillstyrker motionsförslaget. anser attmolionsförslaget bör genomföras såvitt avser förfaranden för framställning avnya föreningar och ämnesblandningar. Också förordaratt tillämpningsområdet för den föreslagna presumtionsregeln begränsas till altavse förfarande för LU 1977/78:32 5 framställningav visst nytt ämne eller viss ny produkt. förordar att motionenöverlämnas till den utredning som anförtros översynen av patentprocessen ochsanktionssystemel inom patenträtten. anser att enpresumtionsregel bör införas endast om ett verkligt behov av regeln föreligger. Patentverkel erinrar om 1978 års riksdagsbeslut omatt upphäva förbudet mot produklpatent på livs- och läkemedel. Härigenom kommerett större antal produkter att kunna erhålla ett självständigt skydd. Kvar ståremellertid enligt patentverket en grupp av produkter vilka är nya men trotsdetta ej kommeratlbli föremål för patentskydd. En av anledningarna härtill kanvara att produkten ej går att definiera på ett godtagbart sätt så attpatenterbarhets-fordringarna är uppfyllda. Som exempel nämner patentverketvissa cement-och betongprodukter samt vissa polymerer. För dessa produkterkommer sålunda i fortsättningen också endast del indirekta produktskyddel altgälla. Patentverketanser, att om erfarenheten visat att patenihavaren haft svårigheter medbevisningen i detta sammanhang, det kan vara motiverat att vid förfarandepatentåterinföra en presumtionsregel till patenlhavarens förmån. En sådan bestämmelsetorde ge en ökad effektivitet åt det indirekta produktskyddet och medföra attpatenlhavarens ställning väsentligt stärks, i synnerhet gentemot utländskatillverkare. En sådan regel torde ej heller innebära några ölägenheter försvaranden, då bevisningen torde kunna ske utan röjande avfabrikationshemligheter. Presumtionsregeln synes enligt patentverkel vara avsärskilt värde för mindre företag och enskilda uppfinnare med begränsaderesurser, vilka ofta har svårt att hävda sin patenträtt. Presumtionsregeln kanockså innebära att sökanden i större utsträckning än tidigare kommer att direktinrikta kraven på framställningsmetoden i stället för på alstret. Oklara ochobestämda krav kan härvid undvikas, vilket underiättar gransknings- ochbedömningsarbetet. Ettannat skäl som också talar återinförande av presumtionsregeln är att enmotsvarighet till denna regel medtagits i marknadspatentkonventio-nen. Art. 75(1), som kommer att gälla för och sålunda för de storavästeuropeiska industriländerna. Ett flertal länder, exempelvis ,och , har i sina nationella patentlagar enpresumtionsbestämmelse knuten till det indirekta produktskyddet. Patentverketanser därför all ett återinförande av en presumtionsregel vid förfarandepatentsåsom föreslås i motionen är väl motiverat. ger uttryck för sinpositiva inställning till ett tillmötesgående av motionens syfte. Patentlagensbestämmelser i förevarande avseende är ej tillfredsställande och borde ändras.Frågan om uppfinnarnas (den svagare parlens) problem i samband med intrång ärvisserligen föremål för övervägande även i andra avseenden men föreningenbedömer det angeläget och riktigt att man nu beslutar i denna delfråga. LU 1977/78:32 6 framhåller att detkan finnas åtskilliga patent, som har meddelats enligt den gamlapatentförordningen på förfaranden för framställning av kemiska föreningar. Detär enligt föreningen inte uteslutet att några sådana patent kan få palenttidenföriängd lill och följaktligen kan komma att beslå lill 1986 eller 1987,Föreningen erinrar vidare om att produklpatent på nya livs- och läkemedelendast kan meddelas på grund av ansökningar gjorda efter den , Delkan därför finnas patent på förfaranden för framställning av nya livs- ochläkemedel som är giltiga , För nu angivna patent kan enpresumtionsregel ha stor betydelse. mening är det en betydande skillnad mellan en regel, somuttryckligen säger, att ett nytt ämne skall anses vara framställt med ellpatentskyddat förfarande och allmänna regler om fri bevisprövning, som gerdomstolen möjlighet att komma till samma resultat. För patenihavaren måste enregel av den förra innebörden ge ett avgjort bättre utgångsläge i enintrångsprocess. Föreningenhänvisar vidare lill marknadspatentkonvenlionens presumtionsregel och till kan räkna med att en motsvarande presumtionsregel kommer att införas i dendanska patentlagen. För bevarande av den nordiska enigheten synes det bliönskvärt att regeln införs även i övriga nordiska länders patentlagar.Föreningen tillstyrker därför alt presumtionsregeln införs i den svenskapatentlagen. () erinrar om altbakgrunden till att presumtionsregeln upphävdes 1968 var alt förbudet motproduktpatent på livs- och läkemedel skulle upphöra. Eftersom detta inte blevfallet, åstadkom man genom lagändringen de facto en försämring avpatenlhavarens möjligheter all beivra patentintrång när del gälldeförfarandepaienl. Det är visseriigen enligt LIF riktigt vad som anfördes ilagstiftningsärendet om alt man genom den fria bevisprövningen har möjlighetatt komma till samma resultat som genom presumtionsregel men genom att dennaregel slopades infördes ett ytterligare osäkerhetsmoment för patenihavaren i eninlrångssi-luation varvid till den negativa effekten av höga processkostnaderhär i landet även måste läggas risken av att bevisföringen kan bli ytterligarekomplicerad. Eftersomden i motionen påtalade försämringen av patenlhavarens ställning i desituationer där patentskyddet är inriktat på ett förfarande för framställningav nya substanser kommit att bli större än vad som förutsattes och dåvidare förflutit, sedan presumtionsregeln ströks ur den svenskapatenilagstiftningen och till dess produklskydd även för livs-och läkemedeljämte läkemedelsaktiva substanser nu införs, är del enligt LIF:s uppfattningytterst angelägel att lagstiftningen kompletteras med ett återinförande av denlidigare presumtionsregeln. Detta kan förslagsvis ske genom att iikraftträdande- och övergångsbestämmelserna under en särskild LU 1977/78:32 7 punktintages ett avsnitt av i huvudsak samma lydelse som den lidigarepresumtionsregeln. Ett ytteriigare skäl varför en sådan bestämmelse bordeinföras är att i marknadspatentkonventionen las in en sådan regel och att detkan förväntas att den åtminstone kommer att bli gällande för . Då en avde bakomliggande anledningarna till den nu i ratificerade europeiskapatenlkonventionen har varit en strävan att förenhetliga patentlagstiftningenhar man enligt LIF här ett tungt vägande skäl för att i den svenskalagstiftningen införa en sådan presumtionsregel som kan förväntas bli gällandeför EG-området. LIFanser del önskvärt att det i motionen framlagda förslaget genomförs beträffandesådana uppfinningar, som avser förfaranden för framställning av nya föreningaroch ämnesblandningar. LIF anser det vidare önskvärt att sådana bestämmelserintages i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna som klart markerar atten sådan ändrad presumtionsregel skall vara tillämplig på patent som beviljatsunder den tid som patentlagen (1967:837) varit i kraft. instämmer i vad LIF anföroch tillägger att tillämpningsområdet för en presumtionsregel vidförfarandepatent enligt förbundets mening inte får göras alltför omfattande.Med anledning härav förordar förbundet att regeln begränsas till att avseförfaranden för framställning av visst nytt ämne eller viss ny produkt. Industriförbundetpekar vidare på att i inlrångsprocesser av nu ifrågavarande art torde det intevara ovanligt att svaranden nekar all redogöra för vilket förfarande somanvänts under hänvisning till att han inte vill röja fabrikations- elleraffärshemlighet. Motsvarande möjlighet har inkallade vittnen. En sådan vägrantorde enligt förbundet inte tillmätas något bevisvärde. Härigenom blir det förpatenihavaren sy nneriigen svårt att styrka att svaranden gjort patentintrång.Genom den nuvarande ordningen bereds enligt förbundets mening härigenom på ovananförda skäl svaranden ett onödigt långt gående rättsskydd, anser alt en presumtionsregelmotsvarande den som gällde enligt patentförordning numera inte kananses motiverad på de grunder som föranledde upptagandet av regelnoch som framförallt innebäratt det indirekta produktskyddet förstärktes i frågaom alster som var undantagna från patenterbarhet. Det kommer nämligen sedan deår 1978 antagna bestämmelserna trätt i kraft att råda en oinskränkt rätt atterhålla etl självständigt skydd för varje produkt som sådan, om den uppfyllerde allmänna patenterbarhetsvillkoren. Skäl saknas sålunda för att frånmale-riellträttsliga utgångspunkter införa en presumtionsregel. Övervägandenamed anledning av motionen flr därmed enligt hovrättens mening avseendeuteslutande på frågan om en sådan presumtionsregel är påkallad för atteffektivisera sanktionssystemet. Bedömningen härav torde med hänsyn tillbehovet av samordning med de övriga åtgärder som kan komma i fråga i detta LU 1977/78:32 8 hänseendelämpligen böra göras vid den översyn av sanktionssystemet som riksdagentidigare begärt. Hovrätten finner på grund av vad sålunda anförts ejanledning förorda annat förfarande beträffande motionen än att densammaöveriämnas lill den utredning som anförtros översynen av palentprocessen ochsanktionssystemet inom patenträtten för det beaktande vartill den kanföranleda, Stockliolms tingsrätt upplyser att tingsrätten intehandlagt någon tvist där den i motionen aktualiserade frågan uppkommit. Frågansynes få en alltmer begränsad betydelse när möjligheterna att erhållaproduklpatent utsträcks till att gälla de viktigaste av de produkter som ejtidigare kunnat erhålla sådant skydd, nämligen livsmedel och läkemedel, Iflertalet av de fall där en person uppfunnit en originell metod all framställaen produkt för vars framställande annan åtnjuter förfarandepaienl torde hanenligt tingsrätten själv kunna få patent på sin metod och därigenom värja sigmot talan om intrång. Dock kan det uppenbariigen tänkas fall där hansförfarande ej är nytt i paienirätislig mening men likväl faktiskt inteuppmärksammats av den ursprunglige patenihavaren, och i sådana fall kan enpresumtionsregel av den i motionen avsedda innebörden vara av betydelse.Tingsrätten anser sig emellertid böra fästa uppmärksamheten på en möjligenobeaktad konsekvens av den föreslagna regeln i dylika fall. Om svaranden i eninlrångsprocess tvingas redovisa sitt förfarande, nödgas han kanske yppa vadhan med all rätt kan beteckna som yrkeshemlighet, och i brist på patentskyddför sitt förfarande öppnar han då möjlighet för sin motpart att utnyttja hansförfarande. Det eljest i lagstiftningen accepterade skyddet för yrkeshemlighetuttunnas på delta sätt på en omväg. Endastom det kan göras sannolikt att ett väsentligt behov av regeln föreligger villtingsrätten tillstyrka etl införande därav i vår patentlag. Tingsrättenvitsordar att förekomsten av en dylik presumtionsregel i marknadspatentkonventionenoch sannolikheten av att kommer att anta denna regel talar för att enmotsvarande bestämmelse bör införiivas med svensk rätt. Undantag torde underalla förhållanden, som fallet var i tidigare svensk lagstiftning, göras när detgäller talan om straffansvar. I betänkandet behandlar utskottet en motion ominförande av en presumtionsregel vid intrång i förfarandepaienl. Densom gjort en uppfinning, som kan tillgodogöras industriellt, kan efter ansökanfå patent på uppfinningen. Patenträtten innebär ensamrätt att utnyttjauppfinningen yrkesmässigt. Avser uppfinningen förfarande för tillverkning avviss produkt omfattar den ensamrätt som patentet ger även den produkt somframställts genom del patentskyddade förfarandet. Detta s, k, indirektaproduklskydd har sin största betydelse när lagen inte medger LU 1977/78:32 9 attpatent meddelas direkt på den färdigställda produkten. Förbud mot produktpatenthar funnits bl, a, i fråga om kemiska föreningar, livsmedel och läkemedel.Genom tillkomsten av patentlag upphävdes i princip förbudet motpalentering av dessa produkter. Enligt patentlagens övergångsbestämmelser flrdock, intill dess regeringen förordnar annat, patent inte meddelas på livs- ochläkemedel. Något sådant förordnande har inte skett, varför förbudet motproduktpatent på livs- och läkemedel alltjämt är gällande. Ettolovligt yrkesmässigt utnyttjande av en patentskyddad uppfinning kallaspatentintrång och kan medföra skadeståndsskyldighet och i vissa fall ävenstraffansvar, I syfte att öka effektiviteten i del indirekta produktskyddet ochför att stärka patenlhavarens ställning infördes en särskildpresumtionsregel vid processer om skadestånd till följd av intrång i förfarandepatent.Enligt denna regel omkastades bevisbördan. Den aktuella produkten skullesåledes anses framställd enligt det patentskyddade förfarandet till dess altmotsatsen kunde styrkas. Presumtionsregeln överfördes inte lill 1967 årspatentlag. Imotionen framhålls att det visat sig att beslut alt slopapresumtionsregeln fltt negativa följder för de uppfinnare som har patent på enmetod eller etl förfarande för framställning av viss produkt. Enligt motionärenär det inte ovanligt att svaranden i en patentprocess hävdar alt produktentillverkals med ett annat förfarande än det som är patentskyddat. Vilketförfarande som använts vägrar svaranden dock att redogöra för under hänvisningtill alt han inte vill röja fabrikations- eller affärshemlighet. I sådana fallhar enligt motionären patenihavaren mycket svårt att styrka attsvarandeförelagel gjort sig skyldigt lill patentintrång. Motionären yrkar medstöd av det anförda att presumtionsregeln vid förfarandepaienl åter skallinföras i patentlagen.