bet · G101KU41 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om rösträtt till riksdagsval m. m. för invandrare som ejär svenska medborgare I motionen 1977/78:648 av m. fi, (vpk)yrkas att hos regeringen hemställer om en ny utredning med direktivatt skyndsamt pröva frågan om rösträtt för invandrare i riksdagsval. Imotionen 1977/78:907 av (apk) och (apk) hemställs attriksdagen begär att regeringen tillsätter en utredning i syfie atl möjliggörasåväl rösträtt som valbarhet för invandrare vid val lill i principefter samma regler som gäller vid val till landsting och kommunalaförsamlingar. Imotionen1977/78:921 avOlofPalmem. (s) hemställs att hos regeringen begäratt en parlamentariskt sammansatt kommitté tillsätts för alt studerainvandrarnas deltagande kommunalval samt utreda frågan om rösträttvid riksdagsval för invandrare ulan svenskt medborgarskap och andra åtgärderför att underiätta deras deltagande i de politiska beslutspro-cessema. Ivänsterpartiet kommunisternas pariimotion framhålls atl erfarenheterna från1976 års val, då invandrare hade rösträtt vid de kommunalavalen, är enbart positiva. Det finns enligt motionen inte längre några motivmot en fullständig rösträtt för invandrare. Invandrarnas kommunala rösträttmedförde en ökad politisk aktivitet bland invandrarna. Enligt motionen skullerösträtt till riksdagsvalen ,säkerligen ytterligare stimulera den ix)litiskaverksamheten hos invandrargrupperna. Det skulle också tvinga de poliliskapartierna och andra i samhället verksitmma organisationer att mer ingåendesätta sig in i invandrarnas kulturella särdrag, IRolf Hagels och motion hävdas att lika starka skäl som taladeför att ge invandrarna rösträtt till de kommunala valen talar för att ge demrösträtt till riksdagsvalen. socialdemokratiska partimotionen framhålls att utvecklingen gått mol alllstörre likställighet mellan invandrare och svenska medborgare, varvidinförandel av rösträtt för invandrare i de kommunala valen var ett viktigtsteg. Erfarenheterna års val är enligt motionen av stor betydelse förbedömningen av vilka ytterligare åtgärder som krävs för all ge invandrarnastörre infiytande i den politiska beslutsprocessen. Mot bakgrund av alt olikaundersökningar gjorts beträffande invandramas dellagande valframhålls det i motionen som angeläget att resultaten av dessa studiersammanförs och kompletteras av en offentlig utredning med pariamentarisk 1 1977/78. KU 1977/78:41 2 sammansättning.Denna bör ges i uppdrag att undersöka i vilken utsträckning invandrarnadeltagit val och vilka ytteriigare åtgärder rörande t. ex,information från samhällets sida som bör vidtas för att underiätta förinvandrarna att utnyttja sin rösträtt. En viktig uppgifi för utredningen börvidare vara att studera om rösträtten kan utvidgas ytterligare och även omfattariksdagsvalet. En kartläggning av förhållandena på området i andra länder bördärvid enligt motionen omfattas av utredningens arbete. De i motionerna upptagna frågoma har ingåendebehandlats av utskottet tidigare under innevarande (KU 1977/78:9).BeträlTande gällande regler, undersökningar betiäffande val,internationella förhållanden och tidigare riksdagsbehandlingar hänvisas tilldetta betänkande. Utskottet avstyrkte motionsyrkandena med följande motivering: Rösträtt vid riksdagsval tillkommer enligtregeringsformen svenska medborgare. Vid val till kommunfullmäktige, landsting och kyrkofullmäk tige har också invandrare utan svenskt medborgarskap rösträtt under förulsällning atl invandraren varit bosalt i före valåret. De nya reglema för rösträtt tillämpades vid kommunalval. Ipartimotionerna 1975/76:256 (vpk), 1976/77:47 (vpk)och 1976/77:586 (s) begärsatl frågan om rösträtt för invandrare även i riksdagsval utreds, I motionen 586föreslås att denna utredning också skall få i uppgifi att studera invandrarnasdeltagande kommunalval, Iså gott som alla länder är medborgarskap en grundläggande förutsättning förrösträtt vid val på den nationella nivån. Detta samband har motiverats med attrösträtt inte bör tillkomma den som inle känner sådan samhörighet med landetatl han vill förvärva medborgarskap. Man har också menat att ett brytande avsambandet mellan rösträtt och medborgarskap skulle leda till att innehållet imedborgarskapet tunnas ut i alltför hög grad. Närden kommunala rösträtten för invandrare infördes genom beslutaven enig riksdagförekom liknande argument i diskussionen, men betydelsen av att ge invandrarnalokalt politiskt infiytande ansågs vaga tyngre. När det gäller riksdagsvalen äremellertid enligt utskottet sambandet mellan medborgarskap och rösträtt avgrundläggande betydelse. Inte minst rösträttsfrågans internationella betydelseleder till denna slutsats. Utskottet kan därför inte tillstyrka motionernaskrav på utredning av frågan om rösträtt till för invandrare utansvenskt medborgarskap. Utskottetvill i sammanhanget erinra om att reglerna för erhållande av svensktmedborgarskap reformerades , Kvalifikationstiden förmedborgarskapsförvärv avkortades då från tre till för medborgare från denordiska länderna och från sju till för andra utländska medborgare.Härigenom fick invandrare möjlighet att snabbare än förut erhålla de politiskarättigheter som är förenade med medborgarskapet, bl, a. rösträtt vid val tillriksdagen. Enligt utskottet är det bl, a, genom sådana reformer sominvandrarnas politiska rättigheter bör förbättras. Denutredning som föreslås i motionen 586 skulle också få i uppgifi att sammanfattaoch komplettera pågående undersökningar om invandrarnas KU 1977/78:41 3 deltagandei kommunalval och undersöka behovet av eventuellt ytterligare åtgärderrörande t. ex. information från samhällets sida. En sådan utredning utansammankoppling med frågan om rösträtt till för utländska medborgareskulle enligt utskottets mening i och för sig ha visst intresse. Utskottet villerinra om atl ett forskningsprojekt om invandrarnas deltagande kommunalvalredan genomförs med stöd av bl, a, Jubileumsfond. Något initiativfrån sida kan därför f. n, inte anse behövligt. 1 en reservation till betänkandet yrkades bifalltill den socialdemokratiska motionen med följande motivering: Som framhålls i motionen 1976/77:586 harengrundläggande målsättning för den svenska invandrarpolitiken varit att deutländska medborgare som fiyttat till vårt land och varaktigt bosätter sig härså långt möjligt skall ha samma rättigheter och skyldigheter som svenskamedborgare. Utvecklingen har också gått mot allt större likställighet mellaninvandrare och svenska medborgare. Ett väsentligt steg i utvecklingen molfullständiga demokratiska rättigheter togs genom riksdagsbeslutet attinföra rösträtt för invandrare. Erfarenheternafrån val är av stor betydelse vid bedömningen av vilka ytterligareåtgärder som krävs för att ge invandrarna större infiytande i den politiskabeslutsprocessen. Olika berörda myndigheter har undersökt bl. a. informationentill invandrarna års val och deltagandet i valet. Inom ramen för ettstatsvetenskapligt forskningsprojekt om invandrarnas deltagande i det politiskalivet haren särskild undersökning gjorts av val. Enligt utskottet ärdet angeläget att resultaten av dessa studier sammanförs och kompletteras av enoffentlig utredning med pariamentarisk sammansättning. Utredningen bör ges iuppgifi att undersöka i vilken utsträckning invandrarna deltagit i valet ochvilka ytteriigare åtgärder t. ex, rörande information från samhällets sida sombör vidtas för att underlätta för invandrarna att utnyttja sin rösträtt. Enviktig uppgift för utredningen skall också vara att närmare studera frågan omrösträtten kan utvidgas ytteriigare och även omfatta riksdagsvalet. Denna frågaaktualiserar, som framgått av tidigare utredningar, också andra problem än demsom är förbundna med den kommunala rösträtten. Som exempel kan nämnas att vissainvandrare kan få rösträtt både till den svenska och hemlandelsparlament. Det kan också uppstå en dubbel valbarhet genom atl de kan väljastill ledamöler av både den svenska och hemlandets parlament. Frågorav delta slag kräver ytteriigare överväganden innan beslut kan fattas omrösträtt för invandrarna även i riksdagsval. Inom utredningen bör enkartläggning göras av förhållandena i dessa avseenden i andra länder. Avdel anförda framgår all ulskollel vill förorda all en pariamenlarisk ulredningtillsätts med uppgift att överväga olika åtgärder för att underlättainvandrarnas deltagande i den politiska beslutsprocessen. Utskottet vidhåller den uppfattning som utskottettidigare under innevarande intagit till frågan om rösträtt vid valtill för KU 1977/78:41 4 invandraresom inte är svenska medborgare och avstyrker således motionerna. 1, motionen 1977/78:648, 2, motionen 1977/78:907, 3, motionen 1977/78:921, Närvarande:Kari (), (), (), (),(), (), * (s), (),(), (), (), Wivi-AnneCederqvist (s), Hans Nyhage (m), () och (). avHilding , , , , ,och (samtliga s), vilka ansett attutskottets yttrande och hemställan bort ha följande lydelse: Motioner med samma syfte som de nu ifrågavarandehar behandlats av tidigare under innevarande . Utskottetansluter sig till de överväganden i frågan som framfördes i en reservation tillbetänkandet. Utskottet förordar därför att en pariamentarisk utredningtillsätts med uppgift att - som föreslås i motionen 1977/78:921 - övervägaolika åtgärder för att underlätta invandrarnas deltagande i de parlamentariskabeslutsprocesserna. Utskottet tillstyrker således motionen 1977/78:921. Med delanförda får motionerna 1977/78:648 och 1977/78:907 anses besvarade. 1. bifaller motionen 1977/78.921, 2. förklarar motionerna 1977/78:648 och 1977/78:907besvarade med ställningstagandet under 1.