bet · G101TU9 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1977/78:29 om flygplatsfrågan i ,m. m. jämte motioner I propositionen 1977/78:29 har regeringen() föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för en lösning avflygplatsfrågan i som i propositionen förordats, 2. till Flygplatser m. m. på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78 anvisa ett investeringsanslag av 6,3milj. I propositionen framhålls att det, med hänvisningtill framför allt kapacitetsförhållanden samt ekonomiska och regionalpolitiskaskäl, är önskvärt att även behålls för kombineratinrikes-och allmänflyg. Därför föreslås att staten nu tar upp överiäggningarmed och . Huvudsyftet med dessa börvara att i detalj klariägga förutsättningarna för linjetrafik på . Vidarebör en tidsplan utarbetas efter vilken kan iordningställas Vöt fortsatt inrikesflyg om en sådanlösning väljs. Vadgäller flygplatsfrågan i ett kortsiktigt perspektiv konstateras i propositionenatt den inrikes linjetrafiken på med flygplanet i nuvarandeversioner på grund av beslut av i måste upphöraden1 och överföras till Arianda. Ärendet prövas f. n. i kammarrätten.Vidare har chefen för luftfartsinspektionen uttalat att Linjeflygs verksamhetav säkerhetsskäl bör överföras till en provisorisk terminal på så snartsom det är praktiskt möjligt. Kostnaderna härför bedöms till totalt 43 milj.kr., varav statens andel utgörs av 27,2 milj. kr. Statsmakterna bör därför nuvidta de åtgärder som behövs från deras sida för att en överföring skall kunnagenomföras . För ändamålet föreslås att ettinvesteringsanslag av 6,3 milj. kr. anvisas på tilläggsbudget I tillstatsbudgeten för /78. Imotionen 1977/78:100 av () hemställs 1. att avslår propositionen i vad avserutbyggnad av och ger regeringen till känna vad som anförs imotionen, 2. att uttalar att allt linjeflyg inomStockholmsregionen bör överföras till Arianda ochbehållas där så länge kapaciteten räcker, 1 1977/78. 3. att beträffande allmänflygets framtidaplacering i ger regeringen till känna vad som anförs imotionen. Imotionen 1977/78:101 av m. fl. (c) yrkas att 1. bifaller propositionen, 2. hos regeringen hemställer om de kompletterandeutredningar som föreslås i motionen, 3. ger regeringen till känna vad som i övrigt anförs imotionen om grundförutsättningar för flygplatsfrågans framtida lösning iStockholmsregionen. I motionen 1977/78:102 av m. fl. (s)hemställs att beslutar 1. attgodkänna de riktlinjer för en lösning av flygplatsfrågan i regionen som förordas i motionen, 2. attsom sin mening ge regeringen till känna vad i motionen anförs om uppdrag till luftfartsverket beträffande utarbetande av dispositions- och utbyggnadsplan för . I motionen 1977/78:103 av m. fl. (vpk)föreslås att 1. beslutar avslå propositionen, 2. uttalar att en avveckling av börske i enlighet med tidigare planer, 3. ger regeringen till känna att nödvändiga ekonomiskamedel härför bör anvisas på tilläggsbudget I till statsbudgeten /78. Principerna .for investeringar iflygplatser m. m. Föredragande departementschefen erinrar ipropositionen inledningsvis om flygets betydelse i det totala transportsystemetoch för samhällsutvecklingen i stort. a. framhålls därvid att flyget försvenskt vidkommande blivit särskilt betydelsefullt på grund av vårt landsgeografiska läge och utveckling. Med tanke vidare på beroende avutrikeshandeln sägs ett väl fungerande flyg vara ett nödvändigt hjälpmedel ikontakterna mellan svenskt näringsliv och omvärlden. Flygets stora betydelseför turismens utveckling m. m. understryks även. Ianslutning härtill redovisas den civila luftfartens snabba utveckling sedan1960-talets början och det inrikes flyglinjenätets utbyggnad. Härav framgår bl.a. att av det totala antalet flygresor i inrikes linjefart ca 4/5 har sinstart-eller målpunkt föriagd till eller . Med hänsyn till denstora tyngd som följaktligen har i det inrikes flygnätetanses det därför allmänt sett vara av största betydelse att flygplatsfrågorna iregionen löses på ett för hela landet tillfredsställande sätt. likhetmed departementschefen att härvid även bör beaktas de krav som är förenade medinrikes flygresor, nämligen bl. a. rimliga markresetider för att inte dentidsvinst som själva flygningen ger skall förioras. Det gäller alltså att finnaden flygplatslösning som är bäst från inrikestrafiksynpunkt med hänsyn till derestriktioner och krav som följer av främst ekonomiska och miljömässiga krav. I propositionen erinras om att utvecklingen avflygtrafiken i liksom vad gäller övriga trafikgrenar sker inom ramenför trafikpolitiska beslut. I enlighet med de trafikpolitiskariktlinjema skall varje trafikgren själv svara för de kostnader den förorsakardet allmänna. Detta innebär för luftfartens del att luftfartsverket, som bl. a.har till uppgift att driva och förvalta de statliga civila flygplatserna, skalltäcka sina kostnader med avgifter. Statliga anslag till driften av flygplatsemautgår således inte. Förutsättningarnaför att staten genom luftfartsverket skall engagera sig i anläggandet av enflygplats är, enligt de principer som lades fast luftfartspolitiskabeslut (prop. 1967:57, SU 1967:107, rskr 1967:267), att full kostnadstäckningerhålls för hela det i anläggningen investerade kapitalet. Vidare bÖrintäkterna överstiga drift- och kapitalkostnaderna senast efter det attflygplatsen färdigställts. Kommuner som i första hand betjänas av en statligflygplats skall utan kostnad ställa erforderlig mark till förfogande och bidramed av kostnaden för flygplatsens anläggning och fortsatta utveckling.Detta bidrag förräntas och amorteras enligt samma regler som gäller för detstatliga kapital som investeras i en flygplats. Dessa principer gäller även vidinvesteringar i befintliga statliga flygplatser. Utskottetanser i likhet med departementschefen anledning inte föreligga att iförevarande sammanhang föreslå en omprövning av sålunda gällande regler. Fråganom flygplatsers huvudmannaskap behandlades också luftfartspolitiskabeslut. beslut, som var enhälligt, innebar att luftfartsverket skalldriva och förvalta primärflygplatser. Andra flygplatser för huvudsakligen dets. k. allmänflyget är en angelägenhet för landsting, kommun eller enskildintressent. Detta bör, som i propositionen framhålls, vara en utgångspunkt vidöverväganden även rörande flygplatsfrågan i . Utredningsförslagoch vissa beslut rörande flygplats utredningar rörande flygplatsfrågan iStockholmsregionen har enligt sina direktiv inte kunnat överväga som ettalternativ. Genom den av regeringen - inför föreståendeställningstagande till frågan om verksamheten på och Ariandaflygplatser- tillsatta (BRU) erhölls emellertidkompletterande beslutsunderiag i de delar som inte fullständigtbelysts. allmänflygutredning(SAU), som tillsatts av den förra regeringen - genom tilläggsdirektiv - iuppdrag att överväga även som ett alternativ för en framtidalokalisering av allmänflyget i . Föratt behålla handlingsfriheten uppdrog regeringen dessutom åt luftfartsverketatt utarbeta de förslag till ändringar i nuvarande dispositionsplan för Ariandaflygplats som behövs för en eventuell överföring på kort resp. tillArianda av den inrikes linjetrafiken på . Utöverde nämnda utredningarna har docent i skrivelse tillkommunikationsdepartementet framfört ett förslag till lösning av inrikesflygetsproblem i benämnt OFAB - optimal fördelning av helainrikesflyget, inkl. SAS () stamlinjer med jetplanpå Arianda och tysta kortfältsplan (QSTOL-plan) på . har senarevidareutvecklat sitt ursprungliga förslag. Ipropositionen lämnas en utföriig redogörelse för Brommafrågans utveckling ochde olika utredningar som gjorts avseende denna fråga. Departementschefen tar ianslutning härtill även upp vissa av de i remissyttrandena framfördasynpunktema. , som haft till uppgift attklarlägga förutsättningarna för att i någon form bibehålla ,föreslår att upplåts för inrikestrafik och allmänflyg i stort settenligt vad som gäller. Med hänsyn till kapacitetsförhållanden, kostnader ochkonsumenternas krav anses överlägset alternativen Arianda och /Getaren. Flygplatsenmåste emellertid enligt utredningen rustas upp till en kostnad av ca 500 milj.kr. I beloppet har inkluderats åtgärder på Arianda ochBarkarby för inrikestrafiken resp. allmänfiyget . Ombyggnadsperiodenberäknas av utredningen till . Som följd härav måsteden avLinjeflyg()bedrivna trafiken temporärt förläggas till Arianda under . På uppdrag av departementschefen harBrommautredaren också gjort en fördjupad studie av flygmaterielutvecklingen ochdärvid biträtts av en särskild arbetsgrupp med företrädare för bl. a.Stockholms kommun och flygbolagen. I anslutning härtill erinras i propositionen om attmiljö- och hälsovårdsnämnden i , genom beslut och underåberopande av gällande hälsovårdslagstiftning, meddelat förbud mot fortsatttrafik med flygplan av typ F-28 på fr. o. m. den I juli1978. och har hos i anförtbesvär över miljö- och hälsovårdsnämndens beslut. har ändratnämndens beslut på det sättet att luftfartsverket och förbjuds användaflygplan av typ F-28 i nuvarande versioner för trafik på Brommaflygplats fr. o. m. t. v. har hos kammarrätten iStockholm anfört besvär över beslut. Flygplatsfrågani ett kortsiktigt perspektiv I rubricerade fråga konstateras inledningsvis attinrikestrafiken som konsekvens av förenämnda beslut måsteflyttas till . Vidare har chefen förluftfartsinspektionen uttalat att LIN:s verksamhet av säkerhetsskäl - iavvaktan på att vissa åtgärder vidtas på Bromma- bör överföras till en provisoriskterminal på så snart som det är praktiskt möjligt. Luftfartsverkethar i samråd med föreslagit att den gamla utrikeshallen på Arianda skallställas i ordning för att övergångsvis kunna ta emot den inrikes linjetrafikenpå . Kostnaderna härför bedöms till totalt 43 milj. kr. i prisläge den 1januari 1979, varav statens andel utgör 27,2 milj. kr. Under innevarandebudgetår behöver investeringar motsvarande totalt 10 milj. kr. genomföras,varav statens andel är 6,3 milj. kr. Ipropositionen föreslås med anledning härav att till Flygplatser m. m. påtilläggsbudget 1 till statsbudgeten för /78 anvisas ett investeringsanslagav 6,3 milj. kr. Det förutsätts fl ankomma på luftfartsverket i samarbete medflygbolagen att med hänsyn till flygplatsfrågans utveckling och de problem somblir följden av en provisorisk lokalisering till Arianda vidta de åtgärder vadgäller terminalens detaljutformning m. m. som behövs. Departementschefen skallvidare föranstalta om att avtal träffas mellan staten och ABStockholmsregionens flygplatsinvesteringar om kommunalt bidrag till deerforderliga investeringarna. Utskottettillstyrker de sålunda framlagda förslagen. Härav följer att utskottet ej kanbiträda yrkandet i motionen 1977/78:103 om avslag på propositionen imotsvarande del. I anslutning härtill framhålls i propositionen att- med hänsyn till de operativa och servicemässiga nackdelar som är förenade medatt utnyttja en provisorisk terminal på Arianda för LIN:s räkning- tiden förprovisoriet bör begränsas så långt möjligt. Enligt chefen förluftfartsinspektionen kan en ombyggnad av , med beaktande av allasäkerhetskrav, ske successivt. Detta innebär enligt departementschefen att omman ser det enbart från byggnadsteknisk och säkerhetsmässig synpunkt det finnsförutsättningar för att återflytta till efter ungefär . Medanledning av detta uttalande vill utskottet framhålla att en så snaråterflyttning av LIN:s trafik till förutsätter att en överenskommelsehärom - med vederbörligt hänsynstagande till buller- och miljöfrågorna-förhandlingsvägen kan uppnås mellan parterna, dvs i första hand luftfartsverketoch berörda kommunala myndigheter. En' noggrann och förutsättningslös prövningav samtliga på frågans bedömning inverkande omständigheter bör i samband medingåendet av en sådan överenskommelse ske. När det gäller utnyttjande fr. o. m. den 1januari 1979 konstateras i propositionen med hänvisning till vadallmänflygutredningen och remissinstansternaanfört att en förutsättning för fortsatt allmänflyg i regionen efter nämndatidpunkt är att huvuddelen av detta slag av luftfart även fortsättningsvis fårutnyttja . Som departementschefen framhållit är delta närmasten eller enskild fråga. Utskottet vill i anslutning härtillunderstryka att det framstår som i hög grad angeläget att en överenskommelse ifrågan träffas mellan vederbörande parter. Någon begäran hos regeringenom ytteriigare utredning rörande allmänflygets framtida placering iStockholmsområdet -som yrkas i motionen 1977/ 78:100 - finner sig utskottetdäremot inte berett att nu föreslå . Under detta avsnitt framhåller departementschefentill en början att flygplatsfrågan i inte endast är ettlokalt spörsmål utan också en fråga av nationell betydelse. Även enligtutskottets uppfattning måste frågan härom bedömas som synneriigen viktig. Ipropositionen konstateras, med hänvisning till att flygplatsotvivelaktigt har ett läge i som uppfyller högt ställda krav påtrafikstandard för resenärernas del, att kommit tillslutsatsen att under vissa förutsättningar även i fortsättningen kananvändas för den inrikes linjetrafiken till och från Stockholmsregionen.Flygplatsens kapacitet är dessutom sådan att även huvuddelen av allmänflygetryms där, vilket bör vara av stort regionalt intresse. Utredningarna har enligtdepartementschefens mening gett viktiga komplement till det beslutsunderiagsom behövs för ett långsiktigt ställningstagande till flygplatsfrågan iStockholmsregionen. Angelägenhetenav att klargöra förutsättningarna för att bevara som flygplats för deninrikes linjetrafiken understryks enligt propositionen av att man mot bakgrundav de senaste årens utredningar i frågan måste konstatera att, vid sidan avArianda, endast två flygplatslägen står till buds, nämligen ochTullinge/Getaren. Även (utredningen för lokalisering av flygverksamheten iStockholmsområdet) fann - med utgångspunkt i att skulle stängas förallt flyg - att förutom Arianda endast /Getaren finns som alternativ. Samtidigtkonstateras i propositionen att det redan nu i erfordrastvå trafikflygplatser för att tillgodose kapacitetsbehoven för den tyngreluftfarten och huvuddelen av allmänflyget. /Getarenområdetanses ha så påtagliga nackdelar att det åtminstone för överskådlig framtid måsteelimineras som ett alternativ. Skälen härför sägs främst vara flygoperativa,försvarsmässiga, anläggningstekniska och ekonomiska. /Getarenområdetfyller dessutom en viktig funktion som rekreationsområde för södraStorstockholm, varför några av de berörda kommunerna motsätter sig enflygplatslokalisering där. Markanvändningen i /Getarenområdet anses emellertid böra planeraspå ett sådant sätt att ett ianspråktagande på mycket lång sikt förflygplatsändamål inte omöjliggörs. Även utskottet anser det vara angeläget attså sker. Departementschefenfinner i likhet med , allmänflygutredningen och detövervägande antalet remissinstanser att det är synnerligen önskvärt att Brommaflygplats kan användas för flygtrafiken till och från i framtiden.Självfallet krävs dock, som departementschefen också framhåller, att omflygplatsen skall behållas som en statlig flygplats en överenskommelse träffasmed i markfrågan och med ifinansieringsfrågan samt att den framtida trafiken på inte innebärsanitär olägenhet för närboende. Mot regeringens förslag har motionsledes en raderinringar framförts. I motionen 1977178:100 yrkas att i vad avserutbyggnad av avslår propositionen och ger regeringen tillkänna vad som i denna fråga anförts i motionen. Man bör dock enligt motionärenavstå från att nu binda sig för en alternativ användning av flygplats.Vidare begärs att uttalar sig för att allt linjeflyg iStockholmsregionen överförs till och behållsdär så länge kapaciteten räcker. I motionen 1977/78:101 yrkas att bifallerpropositionen men hos regeringen hemställer om de kompletterande utredningarsom föreslås i motionen samt ger regeringen till känna vad som därvid i övrigtanförs om grundförutsättningar för flygplatsfrågans framtida lösning iStockholmsregionen. Enåterflyttning av linjeflyget till eller investeringar som syftar till ensådan återflyttning bör sålunda ej få ske om inte färdiga och realistiskalösningar anvisas på miljö- och säkerhetsproblemen. En ny utredning ombullerproblemen kring ett framtida Brommaflyg måste vidare genomföras med bl.a. anlitande av expertis. Dessutom måste en ny utredning omde ekonomiska förutsättningarna för olika flygplatsalternativ genomföras, byggdpå alternativa bedömningar av flygtrafikens utveckling. Ett förslag måste ocksåutarbetas för hur regionens flygplatsfrågor skall lösas om intekan användas. Slutligen måste enligt motionen en framtida lösning av regionensflygplatsfrågor ske i fullt samförstånd med och Stockholmslän landsting. I motionen 1977/78:102 hemställs att riksdagengodkänner de riktlinjer för en lösning av flygplatsfrågan i Stockholmsregionensom förordas i motionen. Medhänsyn till de svårigheter som finns att komma till säkraslutsatser beträffande bullerfrågan och med hänsyn till deställningstaganden sorn skett i och landstingsynes det enligt motionärerna inte vara realistiskt attvänta sig att de i propositionen förutsatta överläggningarna skall kunnaresultera i en snabb enighet om återflyttandet av inrikestrafiken till . Denoklarhet som råder i fråga om inrikestrafikens förläggning under 1980-taletinnebär vidare betydande nackdelar för olika parter. Innan man kan få garantierom att bullerfrågan kan lösas på ett miljömässigt, tekniskt och ekonomisktrimligt sätt anses ett beslut om återflyttning till vara omöjligt. Dettorde dröja åtskillig tid innan fullständig klarhet kan nås i dessa avseendenbeträffande bl. a. nya flygplanstyper och kostnaderna för ett utbyte. För allaberörda parter vore det därför enligt motionärerna bra om äntligen ett slutligtbeslut kunde fattas. Den ovisshet som gällt för personalen ochnödvändigheten av klara planeringsförutsättningar understryker detta. I detfortsatta arbetet med den permanenta lösningen av flygplatsfrågan ansespersonalorganisationerna böra fl vara med och all möjlig hänsyn böra tas tillderas problem och situation. Frånplanerings- och personalsynpunkt anses det vara av stor betydelse att detklarläggs att en återflyttning av inrikestrafiken till inte är aktuell.Endast härigenom skapas enligt motionen ett fast planeringsunderlag, varjämtede betydande olägenheter det skulle medföra att hålla dennafråga öppen elimineras. Enligtmotionäremas uppfattning bör de aviserade överläggningarna med de kommunalainstanserna i avse de konsekvenser för somuppstår i samband med att linjeflygtrafiken definitivt utlokaliseras tillArianda. Återstående flyg på , allmänflyget, anses vara en primärkommunalangelägenhet. Detanförda skulle innebära att luftfartsverkets engagemang på upphör. Denärmare omständigheterna och formerna för detta anses böra bli föremål föröverläggningar. I detta sammanhang anses det också vara naturiigt att frågan omallmänflygets situation aktualiseras. I motionen 1977/ 78:103 understryks attflygsäkerheten för flygpersonal och passagerare liksom säkerheten för demänniskor som bor nära en flygplats måste tillmätas en mycket stor betydelse.Det anses inte vara lämpligt att behålla en flygplats, som hör till de mesttrafikerade i , mitt inne i så tätbefolkade områden som de kring . Motionärernafinner det inte vara motiverat att ytterligare utreda frågan om utan menar att ett klart ställningstagande nu måste göras fören definitiv utlokalisering till . En avveckling av flygverksamheten påBromma i enlighet med tidigare planer anses sålunda vara synneriigenvälmotiverad av miljö-, säkerhets- och samhällsekonomiska skäl. Underhänvisning härtill föreslås att beslutar avslå propositionen, attriksdagen uttalar att en avveckling av bör ske i enlighet medtidigare planer och att ger regeringen till känna att nödvändigaekonomiska medel härför bör anvisas på tilläggsbudget I till statsbudgeten /78. Utskottet vill med anledning av motionärernasyrkanden till en början erinra om att utföriigt redovisatBrommas specifika förutsättningar och gjort en jämförelse med de två alternativsom kan föreligga vad gäller lokalisering av inrikes- och allmänflyget tillStockholmsregionen, nämligen Arianda och /Getaren. Utredningenredovisar det totala investeringsbehovet prisnivå för upprustning avBromma flygplats till max. 640 milj. kr. Ombyggnadsperioden beräknas av utredningentill . Om i stället föriäggs till Arianda, och således endastanvänds för allmänflyg blir enligt utredningen motsvarande totala utgift nära50 % större, 950 milj. kr. Dessa investeringarskall ske ,varav huvuddelen . En föriägg-ning av samtallmänflyget till /Getaren skulle bli dyrare, dvs. föranleda entotal utgift på nära 900 milj. kr. Hela beloppet utfaller under den närmaste 3-7-årsperioden.Hänsyn har för Arianda- och /Getarenalternativen inte kunnat tas tillvissa tillkommande kostnader för tidigarelagda vägar, passagerarterminal iStockholms innerstad och eventuella miljöinvesteringar. Försvarets kostnaderförTullinge/Getarenal-ternativet har inte heller beaktats. En förutsättning föratt tillfredsställande trafikavvecklings- och flygsäkerhetssituation skallerhållas vid en civilflygplats i /Getarenområdet är att stora delar avdet militära restriktionsområdet i - R 21 - upplåtsför civil flygverksamhet. Alternativetatt lokaliseras till leder dessutom enligt tilltidskostnader m. m. för trafikanternas terminalresor, som under en 40-årsperioduppgår till ca 770 milj. kr. i nuvärde 1983. Motsvarande belopp förTullinge/Getaren beräknas till ca 250 milj. kr. Ifråga om det ekonomiska resultatet anger , med utgångspunktfrån vedertagna kriterier för sådana beräkningar, att alternativet att ochallmänflyget lokaliseras till uppvisar positiva värden för en40-årsperiod. Alternativet med på och allmänflyget på gernegativt nuvärde och alternativet /Getaren som lokalisering för alltinrikesflyg och allmänflyg ger totalt sett negativt nuvärde för en40-årsperiod. Det sistnämnda alternativet förutsätter att SAS flyttar till dennya flygplatsen för att inte avståndet mellan SAS och LlN:s inrikeslinjer skallbli orimligt stort. SAS motsätter sig en sådan flyttning. Även överbefälhavarenfinner Getarenalternalivet oacceptabelt. Brommautredningensberäkningar tyder således, enligt propositionen, på att alternativet att LINoch allmänflyget lokaliseras till är att föredra från samhällsekonomisksynpunkt. Mot beräkningarna har vissa remissinstanser anfört erinringar.Riksrevisionsverket och statskontoret anser för sin del att kalkylerna börkompletteras med olika samhällsekonomiska poster och luftfartsverket anser, somdepartementschefen framhållit, utifrån sina bedömningaratt verkets egnafinansiella åtaganden blir tämligen likvärdiga i Bromma- ochArlandaalternativen. Verket konstaterar dock att merkostna- dernaför trafikanterna i Ariandaalternativet klart talar för . Departementschefennöjer sig, med hänvisning till att viss osäkerhet råder i fråga om den pågrundval av trafikprognoserna bedömda utbyggnadstakten på , med attkonstatera att Brommaalternativet för luftfartsverket, och trafikanternaställer sig ekonomiskt fördelaktigare än de andra alternativen. I sammanhangetpåpekas också att såväl , allmänflygutredningen somluftfartsverket har valt att dimensionera anläggningarna med utgångspunkt iförväntade trafikvolymer , dvs. utifrån relativt måttliga trafikökningari förhållande till nuläget. Enligt propositionen bör prognoserna förtrafikutvecklingen löpande revideras. Sammantaget anses man dock böra räkna meden fortsatt tillväxt av trafiken, vilket innebär att förutsättningar nu börskapas för att också skall ha tillgång till tvåflygplatser för den tyngre luftfarten Utskottet har för sin del, med hänsyn inte minsttill de förut angivna tids-och kostnadsaspekterna för de olikainvesteringsalternativen, funnit en mycket noggrann prövning av desamma böraske. Även de samhällsekonomiska konsekvenserna måste därvid beaktas liksomallmänt regionalpolitiska och miljömässiga synpunkter.