bet · G101KU5 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om mångsyssleriet i politiken I motionen 1976/77:997 av () ochOlle i (fp) yrkas att "hos regeringen begären kartläggning av mångsyssleriets omfattning och verkningar i svenskpolitik". Enligtmotionärerna skulle ett minskat mångsyssleri öka politikemas möjligheter attsätta sig in i ärendena och styra byråkratin. Byråkratins inflytande minskarenligt motionen inte genom att mångsysslande politiker placeras i ständigt nyastyrelser. Mångsysslaren blir ansvarig för allt fler beslut men saknar verkligaförutsättningar lor att bedöma verkningarna av dessa beslut. Enligtmotionärerna har utredningen om den kommunala demokratin tagit fram värdefulltmaterial från kommunalpolitiken. Ytterligare undersökning bör emellertid görassom omfattar även rikspolitiken. Enligt motionen boren sådan kartläggning avmångsyssleriet bl. a. omfatta följande frågeställningar: Hurfördelar politiska förtroendemän sin tid mellan olika uppdrag i kommun,landsting, riksdag, parti, organisationer i övrigt och andra engagemang? Hurmycket hinner politiker följa med i den aktuella facklitteraturen och idebatten om de frågor de själva skall vara med och besluta om? Vad gör partierna för attfördela uppdragen på fler personer? Vilketslag av uppdragskoncentration har ett positivt värde från samordningssynpunktoch för ömsesidiga impulser? Hurmycket tid har förtroendemännen för att hålla kontakt med de väljare som deföreträder? Går utvecklingen mot mereller mindre av mångsyssleri? Hurupplever förtroendemännen sina möjligheter att förena det nuvarande sättet attarbeta politiskt med normala mänskliga relationer, bl. a. familjeliv? Vilketutrymme får politikerna för att förbereda sammanträden och aktivt påverkabesluten utifrån ett tillräckligt kunskapsunderiag? I sitt betänkande redogjorde utskottet(KU 1975/76:40) i reciten för vissa pågående och avslutade undersökningar.Denna redogörelse återges i det följande i aktualiserat skick. 1 Riksdaaeii 1977/78. KU 1977/78:5 2 Undersökningar av förtroendevaldasarbetsförhållanden i kommuner, landsting och riksdag har utförts från tid tillannan. Flera av de frågeställningar som nämns i motionen aktualiserades inomden statsvetenskapliga kommiinaljorskningsgnipiiens arbete. Detta är iallt väsentligt avslutat. De kommunala förtroendemännens arbetssituation harockså belysts genom det arbete som bedrivits inom utredningen om den kornmimalademokratin (SOU 1974:41). Inom den s. k. representationsundersökningen vidstatsvetenskapliga institutionen vid ägnas en särskilddelundersökning åt riksdagsledamöternas roll som representanter för lokala ochkommunala opinioner. I denna undersökning studeras bl. a. riksdagsmännensanknytning till organisationer, grupper och intressen, t. ex. deras uppdrag iorganisationer och föreningar dels vid nomineringen, dels som aktivariksdagsmän. Även den kommunala representationen i kommer attkartläggas. Representationsundersökningen bygger i denna del främst på enstörre intervjuundersökning av ledamöterna i andra kammaren 1969. Utredningenangående en allmän översyn av arbetsformer redovisade i februari 1976i betänkandet Riksdagsarbetets planering resultatet av en motsvarandekartläggning av riksdagsledamöternas olika uppdrag inom och utom (Förs. 1975/76:15, bilaga 1, se särskilt s. 67-89). Undersökningen genomfördesunder och byggde bl. a. på en enkät med riksdagsledamölerr\a. I enkäteninsamlades uppgifter om ledamöternas förtroendeuppdrag av olika slag samt derasyrkesverksamhet. gjordes ett försök att via"dagboksanteckningar" kartlägga riksdagsledamöternas arbete underveckan 25/11-2/12 1974.1 enkäten fanns också frågor om det antal sammanträden,föranledda av dessa uppdrag, som ledamöterna deltagit i fram tillenkättillfället. Vidare innehöll formuläret en fråga rörande tidsåtgången underundersökningsveckan för arbete i anslutning till de olika uppdragen. Fråganom politikernas arbetsvillkor i det moderna samhället har också aktualiseratsinom ramen för det arbete som bedrivits av sekretariatet Jör framtidsstudier.Som exempel kan nämnas det symposium kring framtidsstudier ochplaneringsmetoder i ett demokratiskt samhälle som arrangerades på Biskops-Arnöden 6-7 juni 1974. Överiäggningarna från detta finns dokumenterade i"Långsiktig planering och folkstyre" (Ds Ju 1974:10). Slutligen kannämnas att samarbetskommittén för långsiktsmotiveradforskning (Ju 1974:11)startat ett särskilt utredningsarbete kring frågan om "Medborgarna,politikerna och den offentliga sektorn", inom vilket de förtroendevaldasarbetsvillkor i olika sammanhang kommer att studeras. Den arbetsgrupp somsvarar för detta arbete räknar med att framlägga en rapport . KU 1977/78:5 3 samt 1976 har åriigenbehandlats motioner med motsvarande syfte som den förevarande. Vid samtligatillfällen har (1970: allmänna beredningsutskottet)avstyrkt motionen. Reservation har avgetts av utskottets folkpartistiskaledamöter. har i samtliga fall följt utskottets förslag tillställningstagande. Vid1971 års riksdag redogjorde utskottet i sitt betänkande (KU 1971:63) för olikapågående vetenskapliga undersökningar med anknytning till den aktuellafrågeställningen. I sitt yttrande vid 1972 och riksdagar (KU 1972:7, KU1973:35) avstyrkte utskottet motionsyrkandet bl. a. med hänvisning till dessaundersökningar. I reservation till dessa betänkanden hemställdes om bifall tillmotionens förslag om kartläggning av mångsyssleriet. Isitt betänkande (KU 1975/76:40) uttalade utskottet att de frågorrörande de förtroendevaldas arbetsvillkor som aktualiserades i motionen var avcentralt intresse i en representativ demokrati. Utskottet fann det därförnaturiigt att de fortlöpande uppmärksammades i det statsvetenskapligaforskningsarbetet Två aktuella exempel på detta var de av Riksbankensjubileumsfond finansierade kommunalforskningsprojektet och representationsundersökningen.Utskottet pekade vidare på att frågor, med anknytning till motionen tagits uppav flera aktuella utredningar såsom utredningen om den kommunala demokratin,utredningen om en allmän översyn av arbetsformer och kommittén förlångsiktsmotiverad forskning. borde frågan om uppdragsfördelningen mellan de förtroendevalda sessom en praktisk avvägningsfråga där värdet av fackkunskaper, mångsidigerfarenhet och samordning av politiken fick ställas mot risken för en alltförstor splittring i den enskilde politikerns arbetsuppgifter samt behovet attengagera en så stor del som möjligt av medborgarna i samhällsarbetet. Detankom enligt utskottet på de politiska partierna att utan någon som helststatlig inblandning i samband med nomineringarna och eljest göra de bedömningarsom erfordrades i sammanhanget. Ireservationen (1 fp) framhölls att kampen mot det överdrivna mångsyssleriet iförsta hand var en uppgift för de politiska partierna. En samlad kartläggningav det slag som begärdes i motionen kunde enligt reservationen bidra till enökad medvetenhet både inom partierna och i den allmänna debatten ommångsyssleriets problem. 1motionen 1976/77:997 begärs en kartläggning av mångsyssleriets omfattning ochverkningar i svensk politik. Med anledning av en motion med samma syfte som denförevarande KU 1977/78:5 4 uttaladeutskottet i sitt av godkända betänkande (KU 1975/76:40)bl. a. att de frågor rörande de förtroendevaldas arbetsvillkor somaktualiserades i motionen var av centralt intresse i en representativ demokrati.Utskottet hänvisade till att dessa frågor uppmärksammades i detstatsvetenskapliga forskningsarbetet och inom olika, aktuella utredningar såsomutredningen om den kommunala demokratin, utredningen om en allmän översyn avriksdagens arbetsformeroch kommittén för långsiktsmotiverad forskning.Utskottet underströk vidare att frågan om uppdragsfördelningen mellan deförtroendevalda borde ses som en praktisk avvägningsfråga där värdet avfackkunskaper, mångsidig erfarenhet och samordning av politiken fick ställasmot risken för en alltför stor splittring i den enskilde politikernsarbetsuppgifier samt behovet att engagera en så stor del som möjligt avmedborgarna i samhällsarbetet. Det ankom enligt utskottet på de politiskapartierna utan någon som helst statlig inblandning att i samband mednomineringarna och eljest göra de bedömningar som erfordras i sammanhanget. Utskottethar inte funnit anledning att frångå denna ståndpunkt och avstyrker därförmotionen. att avslårmotionen 1976/77:997. Närvarande:Kari (), (), (), (),(), (), (), * (m),* (c), (), (), Wivi-AnneCederqvist (s), (), () och (). *Ejnärvarande vid justeringen. avTorkel () som ansett att utskottets yttrande och hemställan bort haföljande lydelse: Imotionen 1976/77:997 tas upp en rad frågor med anknytning till deförtroendevalda politikernas arbetsförhållanden. I motionen begärs att enkartläggning skall göras av mångsyssleriets omfattning och verkningar i svenskpolitik. KU 1977/78:5 5 Utskottet delar motionärernas uppfattning attmångsyssleriet i politiken måste begränsas. Därigenom för vi fler och bättrepolitiker. Politiker med tid att sätta sig in i de alltmer kompliceradesamhällsfrågorna. Politiker med en reell möjlighet att hålla kontakt med olikaväljargrupper. Politiker med tid över för en tillvaro även utanförsammanträdesrummen. Det är viktigt för demokratin att inte samhällsfrågornaöverlämnas till en isolerad maktelit av mångsysslande yrkespolitiker. Attbekämpa det överdrivna mångsyssleriet är i första hand en uppgift för depolitiska partierna. Det är partierna som vid nomineringarna har att se tillatt de olika förtroendeuppdragen sprids bland så många människor som möjligt.En samlad kartläggning av det slag som begärs i motionen kan enligt utskottetsmening bidra till en ökad medvetenhet både inom partierna och i den allmännadebatten om detta centrala demokratiska problem. De olika pågåendestatsvetenskapliga forskningsprojekt som syftar till att belysa politikensvillkor skulle därigenom kunna kompletteras och sammanfattas på ett värdefulltsätt. Det är därför viktigt att denna kartläggning kommer till stånd och att decentrala frågor som tas upp i motionen därvid blir ordentligt belysta. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet att bifaller motionen 1976/77:997.