bet · G101KU35 · 1977-12-31 00:00:00 — Regeringen förklarade däremot att särskilda skälför att medge dispens från lätbebyggelsförbudet fick anses föreligga med hänsyntill omständigheterna i ärendet. Yttrandehade avgivits av . Frågan rörde byggnadslov för tillbyggnad av eltfritidshus i . Fritidshusets bostadsyta på ca 12 kvm skullegenom tillbyggnaden ökas med drygt 13 kvm. För området gälldeutomplansbestämmelser. lämnade besvären utan bifall dåsärskilda skäl för dispens inte visals. Regeringen medgav dispens med hänsyn tillomständigheterna i ärendet. Frågan rörde byggnadslov för ett fritidshus med enbyggnadsyta av 84 kvm i kommun. Sedanbesvär anförts hos yttrade sig och åberopadedärvid som eget yttrande vad stadsarkitektkontoret anfört. I denna skrivelseanfördes bl. a. följande: "Befintligtomt ligger i periferin av befintlig bebyggelse och fyller ej kriteriet för såkallad lucktomt som sökanden avser. Med hänsyn till alt somriktlinje för kommande planering angivit 60 kvm som lämplig storlek förfritidshus har stadsarkitektkontoret vid kommunikation med sökanden avstyrktupprättat förslag till nybyggnad men meddelat att kontoret skulletillstyrka erforderlig dispens om byggnadsytan KU1977/78:35 140 minskades till 60 kvm. Stadsarkitektkontorets förslag lill mindre fritidshus ärej behandlat i enär .sökanden ej varit intresserad av dennalösning," medgav ej hellerdispens, I beslutet antecknades att och för attmotverka benägenheten till stadigvarande boende inom fritidsområdenregelmässigt ej lämnade tillstånd inom sådant område för huvudbyggnad med störreyta än 60 kvm. Erfarenheten visade, enligt , att benägenheten tillstadigvarande boende ökat när byggnaderna inom ett sådant område gjordesstörre. Följden av en sådan utveckling blev ökat behov av gemen,sammaanordningar och större kostnader för samhället. Enligt regeringen fickbyggnadsnämndens ställningstagande anses innefatta bedömningen attianspråktagande av tomtplatsen för bebyggelse inte skulle komma att försvåra eneventuell planläggning av området. Regeringen som delade denna bedömning fannatt det saknade betydelse om huset var 84 kvm eller endast 60 kvm. Regeringen ansåg sålunda au särskilda skäl för att medgedispens förelåg, Frågan rörde tillstånd lillnybyggnad som ersättningsbyggnad för befintlig sovstuga på fastighet i Hörbykommun. Området var inte detaljplanelagt. För området gällde strandskydd enligtnaturvårdslagen. I beslut antecknadesatt fastigheten ingick i område inom vilket gällde statsmakternas geografiskariktlinjer för den fysiska riksplaneringen. Dessa riktlinjer innebar bl. a,att kommunen skulle redovisa sina ställningstaganden avseende markanvändningen.För att inte föregripa denna redovisning borde tillstånd till byggnadsföretagetinte beviljas. lämnade således ansökningen ulan bifall. Regeringen fann .särskilda skäl fördispens föreligga. Som motivering anfördes tillstyrkan. Dettaställningstagande fick, enligt regeringen, anses innefatta den bedömningen attbyggnadsföretaget inte skulle komma att försvåra en eventuell, kommandeplanläggning. Vägar, och avlopp kunde anordnas på tillfredsställandesätt, Frågan rörde byggnadshov för eltfritidshus och ell uthus som uppförts utan erforderligt byggnadslov iKariskrona kommun. KU1977/78:35 141 Sedan fråga väckts omupprättande av byggnadsplan för området gällde nybyggnadsförbud enligt 109 Sbyggnadslagen. f'ör området gällde även bestämmelsen i 15 S naturvårdslagen omstrandskydd. avslog ansökan ombyggnadslov samt förelade sökanden all vid vite de olovligt uppfördabyggnaderna. fann ej skäl attändra beslut såvitt nu är ifråga. Regeringen medgav dispens dåbyggnadernas lokali.sering inte torde försvåra en framtida planläggning.Byggnaderna kunde heller inte, enligt regeringens bedömning, anses motverkasyftet med sirandskyddet, om tomten avgrän,sades så att allmänheten intehindrades från att färdas över fastigheten från den samfällda vägen tillstranden. Som särskilda skäl anfördes även sökandens personliga omständigheter.Sökanden hade en rullstolsbunden son för vilken det var av synnerlig vikt attkunna vistas vid fritidshuset och därigenom kunna få stimulans och rekreation, Frågan rörde dispens för uppförandeav två garagebyggnader på fastigheten 2:35 i . Byggnadernaavsågs att uppföras från Väljeån. Byggnadsplatserna ingick iområde där utomplansbestämmelser skulle tillämpas och ingick dessutom istrandskyddsområde enligt 15 S naturvårdslagen. lämnade ansökningenutan bifall. fann att föreslagen placering av garagebyggnadernamed tillhörande utfart var mindre lämplig ur trafiksäkerhetssynpunkt. Särskildaskäl för tillstånd enligt 16 S naturvårdslagen förelåg visseriigen enligtlänsstyrelsens mening men bebyggelse av aktuellt slag borde lokaliseras tillannan ur trafiksäkerhetssynpunkt lämpligare plats inom bebyggelseområdet. Regeringen biföll besvären, Ibeslutet antecknades att det på fastigheterna Välje 2:41-2:46 fanns sexbostadshus som tillsammans innehöll tolv lägenheter. Husen låg vid enåtervändsgata intill vilken de båda garagen avsågs uppföras. Enligt regeringenkunde garagebyggnaderna i sig inte anses ställa krav på ytterligare särskildaanordningar för gemensamma behov på det sätt som anges i 6 S byggnadslagen. Byggnadsföretagetinnefattade därför inte tätbebyggelse enligt regeringens bedömning. KU 1977/78:35 142 Frågan rörde tillstånd att tillbygga ett bostadshusi med ca 36 kvm, som skulle inrymma sovrum, klädkammare,badrum och tvättstuga. Bostadshuset om ca 86 kvm användes för permanentbosättning. För området gällde utomplansbestämmelser samtstrandskyddsförord-nande. Nämndenframhöll atl fyra ansökningarom byggnadslov inom en km avstånd från det nuaktuella området inkommit till nämnden fram till den 18 juni.Byggnadsnämnden påtalade vidare en "tendens till permanentning avfritidsbebyggelse" samt anförde att nämnden beträffande bl. a, sjön ,där fastigheten låg, "valt en restriktiv linje i fråga om tillbyggnader avfritidshus nära slranden". Nämnden hade dessulom enligt beslut 8.5,1974uppdragit åt stadsarkitektkontoret att låta verkställa en översiktlig planläggningav fritidsbebyggelseområdena vid bl. a. sjön . Sökanden gjorde gällande att byggnadsföretaget intekunde anses innefatta tätbebyggelse. anförde att tillbyggnaden skullemedföra en sådan förändring av husets karaktär att detta blev mera lämpat föråretruntboende. Sådana förändringar av fritidshus inom en tätorts närområdekunde väntas nödvändiggöra särskilda anordningar för tillgodoseende avgemensamma behov. Därför måste byggnadsförelaget anses innefatta tätbebyggelse.Eftersom sådan bebyggelse inte fick medges innan detaljplan fastställts lämnadelänsstyrelsen besvären utan bifall, då särskilda skäl inte visats i ärendet. Även regeringen fann att byggnadsföretagetinnefattade tätbebyggelse. Regeringen medgav dock dispens. I beslutet antecknadesatt detaljplanering av det berörda området för tillfället inte var aktuell, atttillbyggnaden inte heller kunde anses komma att menligt påverka en eventuellframtida planläggning och att hälsovårdsnämnden inte haft något att erinra motdet begärda byggnadsföretaget. Frågan rörde tillstånd för två personer att uppföratvå bostadshus i . Förområdet gällde utomplansbestämmelser saml nybyggnadsförbud enligt 82 Sbyggnadslagen (anläggning av atomenergianläggning i närheten). KU 1977/78:35 143 fann att nybyggnadsförbudet enligt 82S byggnadslagen i och för sig inte utgjorde hinder mot byggnadsföretaget. Länsslyrelsenfann dock ej att särskilda skäl för att bevilja dispens fråntätbebyggelseförbudet förelåg och lämnade ansökningen utan bifall. inkom sedermera till regeringen medskrivelse. I skrivelsen anfördes: "Vid byggande av kärnkraftverket iRinghals erbjöds den fiskarbefolkning som bodde inom planområdet (i dettafallet Skällåkra 4) att i stället bygga villor å fastigheten 5:2 därett mindre antal villor också uppfördes." Iskrivelsen anfördes vidare att sökandena som tidigare bott kvar iföräldrahemmet numera avsåg att bilda familj och behövde ny bostad. Platsfanns reserverad inom samma område dit de övriga hänvisats för endast någol årsedan. ansåg området lämpligt för byggnation. De sökande var desista evakuerade varför ytterligare tillkommande bebyggelse ej behövdebefaras. Avståndet från kärnkraftverket var ca 1 800 m. Möjligheteratt erbjudasökandena annan tomtplats inom fanns ej då fastställda detaljplanersaknades. ansågdärför att särskilda skäl för dispens förelåg. Regeringen medgav dispens från rådandetätbebyggelseförbud med hänsyn till de av framfördaomständigheterna. Frågan rörde tillstånd att uppföra ett uthus (28kvm byggnadsyta) som ersättning för elt befintligt uthus (ca 20 kvmbyggnadsyta) som avsågs att rivas i kommun, Utomplansbestämmelser ochstrandskydd enligt naturvårdslagen gällde. I beslut antecknades att fastighetenvar belägen inom område av riksintresse för friluftsliv och atl den dessutomvar belägen inom det i riksplaneringen avgränsade högexploaterade kustområdet.Enligt regeringens beslut skulle inom detta område stor återhållsamhetiakttas beträffande ny fritidsbebyggelse. fann att fastigheten var bebyggd medett bostadshus och tre ulhusbyggnader varav ett av uthusen avsågs att rivas omtillstånd för ett nytt uthus erhölls. Det planerade uthuset avsågs attlokaliseras närmare stranden än del gamla uthuset, Länsstyelsen fann dettaolämpligt i denna känsliga del av skärgården. medgav ej undantagfrån tätbebyggelseförbudet och byggnadsförbudet i naturvårdslagen. Länsstyrelsentillstyrkte dock sedermera i yttrande till regeringen bifall till besvären ochförklarade - med anledning av vad som framkommit - KU1977/78:35 144 att den sökta byggnaden kunde ses som ett godtagbartkomplement till på fastigheten befintlig bebyggelse. Regeringen delade länsstyrelsensbedömning, såsom den kommit till uttryck i yttrandet, och medgav dispens. Frågan rörde dispens för nybyggnadav fritidshus på fastigheten 1:63 i . För området gälldeutomplansbestämmelser. fann ej särskildaskäl för dispens föreligga och lämnade besvären utan bifall. Regeringen medgav dispens ochantecknade i beslutet att Årnäs 1:63 var belägen inom en grupp av koncentreradfritidsbebyggelse, att fastigheten utgjorde en "lucka" i denbefintliga bebyggelsen och att byggnadsföretaget inte syntes kunna menligtpåverka en eventuell framtida detaljplanering av del aktuella området. Vidareantecknades att ett minireningsverk, till vilket fastigheten kunde anslutas,installerats och att hälsovårdsnämnden från sanitär synpunkt inte haft någotalt erinra mot det begärda byggnadsföretaget. Frågan rörde dispens att uppföra elt enfamiljshus på ca140 kvm i . Utomplansbestämmelser och strandskydd gällde. tillstyrkte, underåberopande av, bl. a,, ett av stadsarkitekten avgivet yttrande, dispens frångällande byggnadsförbud. Stadsarkitekten anförde i sitt yttrande bl, a.följande: "En byggnad på denna plats bör med lämplig utformning ochplacering utgöra en naturiig komplettering och avslutning österut av denbefintliga bebyggelsegruppen," fann att ytterligarebebyggelse inte borde komma till stånd förrän lämpligheten härav klarlagtsgenom översiktlig utredning varvid även behovet av detaljplan borde utredas. Länsstyrelsenlämnade ansökningen utan bifall. Regeringen fann attbyggnadsföretaget inte kunde antas komma att försvåra en eventuell planläggningav området samt att byggnadsförelaget ej motverkade syftet med sirandskyddet.Regeringen ansåg särskilda skäl att medge undantag från rådande förbudföreligga. KU 1977/78:35 145 Fråganrörde dispens från uppförande av enfamiljshus på ca 155 kvm i Hudiksvallskommun. Utomplansbestämmelser och strandskydd enligt naturvårdslagen gällde. Länsstyelsen lämnade dock ansökan utan bifall ochansåg att lämpligheten av bebyggelse i närheten av den hårt trafikerade riksväg84 och väg 754 borde klarläggas genom en översiktlig utredning och ett urallmän synpunkt prövat detaljplaneförslag. Regeringen hänvisade till tillstyrkansom enligt regeringen fick anses innebära att nämnden gjort den bedömningenatt byggnadsföretaget inte kunde an.ses försvåra en eventuell planläggning avområdet och alt fastigheten hade ringa betydelse för det rörliga friluftslivet. Medhänsyn till detta och då lokaliseringen av byggnadsföretaget inte kunde ansesolämplig fann regeringen att dispens från rådande förbud borde medges. Frågan rörde dispens att uppföra ett bostadshus iMarks kommun på fastighet, vilken var bebyggd med ett fritidshus. Förfastigheten gällde utomplansbestämmelser och strandskydd enligtnaturvårdslagen. 1 beslut antecknades atttätbebyggelse i vissa fall kunde medges utan krav på planläggning. Enförutsättning härför var dock att någon form av översiktliga riktlinjer förbebyggelseutvecklingen inom kommunen lades till grund för medgivande av sådanbebyggelse. Sådana översiktliga riktlinjer hade angetts i förslag till kommunöversiktför kommunen, enligt vilket förslag fastigheten skulle komma att bli belägeninom område, där byggnadslagstiftningens generella regler gällde. Blandannat innebar, enligt , närheten till centralorten att enförtätning av helårsbebyggelsen inom trakten inte kunde anses önskvärd frånallmän synpunkt, då en sådan spridd bebyggelse medförde att oförutsedda krav påservice och kommunikationer m. m. kunde kcmma att uppstå med ökade kostnaderför det allmänna. Enligt måste byggnadsföretaget därför ansesinnefatta olämplig bebyggelse. lämnadeansökningen om dispens utan bifall. 10Riksdagen 1977/78. KU 1977/78:35 146 Regeringen ansåg med hänsyn till omständigheterna iärendet särskilda skäl för dispens från lätbebyggelseförbudet föreligga. Yttrandehade avgivits av . Fråganrörde dispens för uppförande av enfamiljshus på en ås i kommun.Utomplansbestämmelser gällde. och avstyrkteförst framställningen. Sedan sökanden ändrat sin ansökan i visst avseendetillstyrkte och därefter framställningen. Enligt borde ytterligare bebyggelseinte komma till stånd inom området förrän lämpligheten härav klarlagts genom enöversiktlig utredning och ett ur allmän synpunkt prövat detaljplaneförslag. Särskildaskäl för dispens kunde enligt inte anses föreligga. Länsstyrelsenlämnade därför ansökningen utan bifall. I regeringens beslut antecknades att det iöversiktsplan, som antagits av kommunfullmäktige 28.3.77, angivits attkomplettering av befintlig bebyggelse på åsen med enstaka enfamiljshus i vissafall var möjlig efter planutredning. ifrågavarande fastighet gränsade tilldet område som nyssnämnda plan omfattade. tillstyrkt dispens fick, enligt regeringen, anses innebära attnämnden gjort den bedömningen alt byggnadsföretaget inte kunde antas försvåraen eventuell planläggning av området. Med hänsyn härtill och då det avutredningen framgick att vägar, vatten och avlopp kunde anordnas på etttillfredsställande sätt medgav regeringen dispens från lätbebyggelseförbudet. Frågan rörde dispens för uppförande av enfamiljshusi ,kommun. Vid väg 764 gällde förbudenligt 47 § väglagen atl ulan tillstånd uppföra byggnad påmindre avstånd än 12 m från vägområdet. Den ifrågavarande byggnaden var avseddatt uppföras omkring 15 m från området för väg 764. ansåg att ytteriigare bebyggelselängs berörd del av väg 764 inte borde tillkomma förrän lämpligheten häravklarlagts i ett på översiktlig KU 1977/78:35 147 utredninggrundat och ur allmän synpunkt prövat detaljplaneförslag. På grund härav och dåsärskilda skäl för tillstånd enligt byggnadslagstiftningen till nybyggnadeninte kunde anses föreligga, lämnade ansökningen om dispens utanbifall. Att tillstyrkt dispens från rådandetätbebyggelseförbud fick enligt regeringen anses innebära atl nämnden gjort denbedömningen att byggnadsföretaget inte kunde antas försvåra en eventuellframtida planläggning av området. Regeringen delade denna bedömning och medgavdispens. Frågan rörde dispens för uppförande av enfamiljshusi . Fastigheten var bebyggd med en uthusbyggnad. Fastighetenvar belägen inom ett mindre bebyggelseområde med blandad fritids- ochhelårsbebyggelse. För området gälldeutomplansbestämmelser. ansåg ej särskilda skäl för dispensföreligga och lämnade besvären utan bifall. Regeringen medgav dispens, I regeringsbeslutetantecknades att angränsande fastigheter var bebyggda och att ifrågavarandebyggnadsföretag inte Syntes på ett menligt sätt kunna påverka en eventuellframtida detaljplanering av området. Vidare antecknades att hälsovårdsnämndenfrån sanitär synpunkt inte haft något att erinra mot det begärdabyggnadsföretaget. Frågan rörde dispens för nybyggnad av kontors- ochbostadshus i i . Enligt kunde tillräckliga skäl ejanses föreligga för dispens. Besvären lämnades därför ulan bifall. Regeringen anförde att enligt den avkommunfullmäktige i antagna kommunöversikten ingick den platsdär byggnaden avsågs bli uppförd i ett tätbebyggt område. Sådana områden hade ihuvudsak avsatts längs huvudvägar vid och runt tätorter. Vårdsbergingick såvitt framkommit inte i den för tänkta utbyggnadsriktningen.Enligt KU 1977/78:35 148 regeringenhade i sitt beslut antecknat att hälsovårdsbyrån i kommunenyttrat att vatten- och avloppsfrågan torde vara möjlig alt lösa. Byggnadentorde, enligt regeringen, inle försvåra en framtida planläggning. På grundhärav ansåg regeringen särskilda skäl för dispens föreligga. Frågan rörde tillstånd att uppföra ett bostadshusoch en garagebyggnad i kommun. Denföreslagna tomtplatsen var belägen omkring 400 m söder om detaljplanelagtområde för tätort. Toirilplalsen gränsade i väster till elt område,för vilket detaljplaneläggning pågick. Denna planläggning skulle huvudsakligenkomma att anvisa mark för industriändamål. För fastigheten gälldeutomplansbestämmelser och strandskydd. a. att störningar från nyplanerat industriområde torde bliminimala eftersom en parkremsa skulle avsättas mellan byggnadsföretaget ochindustriområdet. Ytterligare bebyggelse i området torde inte vara möjlig.Byggnaden avsågs bli uppförd från , Tomtplatsen skulle delviskomma att beröra strandskyddsområde. Den skulle dock endast i ringa grad,enligt nämndens bedömning, komma att inskränka allmänhetens rörelsefrihet iområdet. antecknade i sitt beslut atttätbebyggelse i vissa fall kunde medges utan krav på planläggning. Enförutsättning härför var emellertid att någon form av översiktliga riktlinjerför bebyggelsutvecklingen inom kommunen lades till grund för medgivande avsådan bebyggelse. Eftersomtomtplatsen fick anses ingå i tätoris intresseområde, kunde kravetpå detaljplaneläggning inte eftersättas. Enligt upprättat förslag tillområdesplan för tätorten ingick tomtplatsen i område, som anvisats somparkmark. Någon förtätning av bebyggelsen inom berört område avsågs sålundainte ske. Med hänsyn till nämnda förhållanden måste byggnadsföretaget, enligtlänsstyrelsens bedömning, anses innefatta olämplig tätbebyggelse.Bostadsbebyggelsen inom tätorten borde anvisas till områden, som var avseddahärför. lämnade ansökningen om dispens utan bifall. Regeringen fann särskilda skäl för dispensföreligga. Regeringen beaktade därvid de omständigheter som byggnadsnämndenåberopat. Vid bedömningen beaktades särskilt att strandskyddet i nuifrågavarande del närmast fick anses tillgodose kommuninnevånare i Svenljungakommun. KU 1977/78:35 149 Förslagtill två stadsplaner för del av Ope i kommun (etapp A 1:1, Ope 4:13m. i resp. etapp A 2, Ope 3:6, 9:1 m. fl. Länsslyrelsen i har med eget yttrandeden för prövning överlämnat förslag till två stadsplaner fördel av Ope i kommun, antagna av kommunfullmäktige i kommunen den 10Juni 1976 (etapp A 1:1, Ope 4:13 m, fi. i Brunfio) respektive (etapp A 2, Ope 3:6, 9:1 m, fi, i Brunfio). Yttrandenhar avgivits av lantbruksstyrelsen och av statens planverk den5 , a. vissa berörda markägare och kommunen har ingivits skrivelser. Beträffande planförhållandena inom det aktuellaområdet är följande upplyst. En områdesplan för Östersund-Brunfio antogs avkommunfullmäktige . Områdesplanen innehåller bl. a. fyraområden (U 1 -U 4) som är avsedda för bostadsbebyggelse m. m. I endispositionsplan (U 1), godkänd av kommunfullmäktigeden 10juni 1976ochreviderad , redovisas huvuddelen av den bebyggelse som planerasmellan och Brunfio, nämligen omkring 2 450 bostäder och arbetsområdenför I 500-3 000 personer. Bebyggelsen är i dispositionsplanen fördelad på tregrupper(A, B och C). Beträffande bebyggelsegrupp A, som innefattar bl. a, debåda underställda stadsplaneförslagen, redovisas drygt 750 bostäder, medanarbetsområdena ligger inom grupperna B och C. Enligt dispositionsplanen skalltotalt tas i anspråk för den föreslagnaexploateringen, Imarkdisposilionsplan för kommun har utbyggnad avÖstersund-Brunfio redovisats i enlighet med ovan berörda översiktsplaner. Denu aktuella planområdena, som gränsar till varandra, är belägna i Ope 6-7kilometer sydost om , norr om europaväg 75. KU 1977/78:35 150 Planförslagenomfattar mark, som till största delen utgörs av åker.Förslagen inrymmer bl. a. cirka 190 lägenheter i tvåvåningsfierfamiljshus(eiapp A 1:1) respektive 160 småhus (etapp A 2). Marken inomplanområdena ägs huvudsakligen av kommunen. Lantbruksnämndeni har i yttrande över ovannämnda områdesplanbl, a. angivit alt den inom dispositionsplanen (U 1) ingående åkermarken avlantbruksnämnden bedöms såsom bestående. I en bilaga till ovannämndamarkdisposilionsplan har lantbruksnämnden hänfört all inomOpe-Torvalla-området till klass 1 (område där det med hänsyn till läge ochåkermarkens areal finns förutsättningar att med statligt stöd bygga upprationella och på lång sikt bestående företag). Riksdagenhar givit uttryck åt en ökad restriktivitet i synen påanvändningen av jordbruksmark för annat ändamål än Jordbruk. Delta framgår bl.a. av behandlingen av prop, 1975/76:1 med redovisning av programskedet i denfysiska riksplaneringen, I propositionen (s, 159 fO uttalade föredragandedepartementschefen bl. a, följande i frågan om avvägningen mellan Jordbruketsintressen och andra intressen när det gäller markresurser. Jagvill för egen del framhålla att behandlingen av Jordbruksfrågorna i kommunernasplanering självfallet bör tillgodose de krav på att hushålla mednaturresurserna som beslul om hushållning med mark ochvatten gav uttryck för. Dessa krav innebär bl. a, att vid överväganden iplaneringen om bebyggelseutvecklingen inte endast markens läge och desslämplighet för bebyggelse skall beaktas utan också markens egenskaper och desslämplighet för andra ändamål än bebyggelse. Jagvill understryka att Jordbrukets intressen inte alltid kan ges företrädeframför andra intressen. Självfallet måste en avvägning ske i förhållande tillandra intressen och mål för samhällsutvecklingen. Det kan 1, ex, gällarekreations- och naturvårdsintressen. Men det kan också gälla regionalpolitiskasträvanden att påverka lätortsulvecklingen i en viss region bl, a, i syfte attfå en sådan lokalisering av bostäder och arbetsplatser att invånarna kanerbjudas goda lokala arbetsmarknader. Det bör enligt min mening finnas godaförutsättningar att genom en omsorgsfull och framsynt planering i störreutsträckning än tidigare jämka samman de olika intressena och åstadkommalösningar som i rimlig utsträckning tillgodoser olika önskemål. Inte minst närdet gäller planeringen av främst småhusområden och industriområden tordeförutsättningarna vara goda att utveckla bebyggelsemönster som begränsararealkraven som en förbättrad fysisk och social miljö kan uppnås. Ettfortsalt utvecklingsarbete på della område ser jag som en angelägen uppgift. godkände dessariktlinjer (CU 1975/76:1, rskr 1975/76:45), har anfört hör åkermarken inom den sydostligaste delen avdispositionsplanen, omfattande bl. a. marken inom stadsplaneförslagen. KU 1977/78:35 151 tillden mest samlade och omfattande i området. Marken gränsar söderut lill ettjordbruksområde, som enligt områdesplanen avses bli bevarat. Marken får därföranses ha sådant värde från jordbrukssynpunkl atl den inte bör tas i anspråk förbebyggelseändamål.