bet · G101KU35 · 1977-12-31 00:00:00 — For thepresent, it's an open question. KU 1977/78:35 200 Utdrag ur vår intervju -med ensamrätt - med ekonomiminister Förteckning över debetydelsefulla personer som intervjuals Viktigare svenska företagmed tillverkning utomlands Svenska investeringarutomlands och utländska investeringar i Svenskautlandsinvesteringar - från strid ström till översvämning All makt till facket? ©1977 - Alla rättigheter förbehålls Utdrag ur vår intervju- med ensamrätt - med , ekonomiminister och ledare för detkonservativa partiet F - I ledande affärskretsar råder stor pessimismrörande framlid. Det sägs alt ni står inför den allvarligastesituationen sedan före . Håller ni med om det? S- Nej, inte helt. Det aren pessimistisk situationjust , men svensk industri är i grund och botten välutrustad, modern, i höggrad kapitalintensiv och våra naturtillgångar, skogsprodukter,Järn och stål,vattenkraft och så vidare, placerar oss i ett bättre läge än de fiesta länder.Så jag är inte alls rädd för framtiden på . F- Och på kort sikt? S- Vi måste göra en massa förändringar ochnästa år, kanske inpå 1979, för att anpassa vår levnadsstandard till våraverkliga resurser och vår betalningsbalans. F- Ni har lånal kraftigt utomlands. Hur myckel rör det sig om nu? S- lår kommer det att uppgå till . Men vår kredit är god, och vi har inga svårigheter att låna upp såmycket. Men naturligtvis kan vi inte hålla på i all evighet. KU 1977/78:35 201 F- Kommer ni att fortsätta att låna under denärmaste ett eller två åren? S- Ja, men inte så mycket. F- När har ni kommii i balans? F- Var ligger roten lill problemet? Är det attsvenskarna blivit bortskämda? S - Ja, vi har levt för högl. fördubbladevi den offentliga sektorn. Det är inte fråga om att ändra vårtvälfärdssystem, men vi måste gå försiktigare fram. Vi kan inte fortsätta atlkonsumera lika mycket som vi gjort, varken inom den offentliga eller denprivata sektorn. Det är något nytt för många människor som trodde att Sverigevar den bästa av alla väridar och för alltid skulle kunna leva på en myckethögre standard än resten av . F - Kommer regeringskoalitionen att minska nerstorleken av den offentliga sektorn? S- Vi kan inte minska ner den, det tror jag inte ärmöjligt. Det aren fråga om att inle låta den växa i samma takt, F- Kommer inte regeringsingripanden i varvs-, stål-och annan industri att öka den offentliga sektom? S- När Jag talar om offentlig sektor menar för sociala ändamål, för administrationen och för kommunernasverksamhet. Hjälp lill industrin är en annan sak;som t. ex. att staten satsarpengar i varvsindustrin för att rädda den branschen och undvika att människoravskedas. Det betyder inte en utvidgning av den offentliga sektorn, F - Med olja svarande för 70 96 av er energi är nimer beroende av den än något annal land. Har ni råd med att slopa ertkärnkraftsprogram, så som statsministern förbundit sig till? S - Personligen anser Jag kärnkraft nödvändig underen övergångsperiod fram till seklets slut. F - Med tanke på de enorma kostnader det rör sig omsamt det faktum att ett anlal verk redan är under uppförande, hur länge kan niuppskjuta ett beslut? S - kommer all falla eit beslut ,inte ett slutligt utan ett för de närmaste 5 eller 10 åren. Jag tror att ävencenterpartiet, som i princip är emot kärnkraft, kommer att vara tvungna attleva med de nuvarande sex kärnkraftverken, åtminstone till 1985, Det ärknappast KU 1977/78:35 202 tänkbartatt dessa skulle kunna avvecklas , och jag tror att de kommer attbehövas därefter också. F- Man uppskattar all den träffade löneuppgörelsen,inbegripet arbetsgivaravgiften, betyder 11-12 96, Är del tillräckligt lågt föratt kunna innebära något steg på vägen mot återställandet av er internationellakonkurrenskraft, som försämrats med ? S ~ Det förbättrar inte vårt läge men försämrar detinte heller. Vi kommer att ha ungefär samma relativa arbetskostnad som vi hadeförut, om man också tar hänsyn till devalveringen av kronan med 6 96. F~ Men i praktiken uppgick den devalveringen inte till mer än 3 96, S- Effektivt utgjorde den omkring 4,5 96, F- Det är en ganska liten Justering, Är dentillräcklig för att stimulera exporten och hålla tillbaka importen? S ~ Det är bara ett sätt att stimulera industrin.Andra sätt är att spara inom den offentliga sektorn samt atl överföra resurserfrån konsumtion till investering och till exportindustrin. Valutajusteringenvar bara en åtgärd, många andra måste vidtas, F- Är del riktigt att den totala lagerhållningenuppgår till någonting sådant som , överdet normala? S~ Ja, 2,3-3,mer än normalt, F- Har råd att stannakvar i "ormen"? S ~ Just nu har vi det här pratet i om enmycket stor devalvering. Skulle vi genomföra en sådan fick vi lov att lämnaormen. Det kunde även leda lill negativa politiska reaktioner mot oss, ehuruinte nödvändigtvis, eftersom man också i diskuterar värdet avormen. Men vi anser att vi bör stanna kvar i ormen. F- Skulle ni säga, atl 6 /n är den maximaladevalvering som vore förenlig med att stanna i ormen i ett framtida läge? S- Det kan jag inte säga, eftersom det beror på deandra staterna i ormen. Vid toppmötet i bad ArthurBums, och även finansminister , de starka länderna att apprecierasina valutor. Jag hoppas därför att D-marken skall apprecieras mera. F- Hur hög kommer infiationstakten att vara ? S ~ Jämfört med min prognos , 6-7 9o,kommer den att uppgå till 10-11 96. KU 1977/78:35 203 S - Den har påverkats av den Jämförelsevis dyrbaralöneuppgörelsen och är också en konsekvens av ett tidigare löneavtal som gavtjänstemännen ytterligare 5 96. Härtill kommer prisstegringar för vissaråvaror. F- Vilken skulle ni säga är den rätta nivån för enlöneuppgörelse som skulle erfordras för att återställa er internationellakonkurrenskraft, när den nya omgången löneförhandlingar startar ? S- Jag är ingen optimist och vi kommer att varatvungna alt diskutera stabilisering med fackföreningarna och arbetsgivarna.Även de politiska partierna kommer atl beröras; inte nödvändigtvis för altutforma en inkomstpolitik för del är emot svensk tradition, utan för att göravår situation klar för alla parter. F - Har rykte för utomordentligarelationer mellan arbetare och arbetsgivare blivit skamfilat? S- har förhällandet blivitkärvare. Fackföreningarna har kommit till regeringen för att få sina problemlösta i stället för atl man förhandlat direkt med arbetsgivarna. Särskilt underde senaste valen spelade arbetarnas fackföreningar en stor roll i kampanjen.När sedan de borgerliga partierna vann var detta ett myckel hårt slag för dem.Men jag är övertygad om att i det långa loppet kommer även den nya regeringenatt få ett gott förhållande till fackföreningarna. Vi har ett gemensamtintresse - landets ekonomi - och de kan inte fortsätta med alt bekämpa osspolitiskt, F- Kommer ni att sänka de direkta skatterna? S- Ja, skatten skall inte vara mer än 50 96 i denhögsta marginalen. uppgår den lill 64 96 för en genomsnittliginkomsttagare som tjänar . F- Kommer ni att fortsätta att uppmuntradirektinvesteringar i utlandet? S- Personligen är jag helt för det eftersom jag ärför frihandel och fria investeringar, men det finns delade meningar om sakenoch en statlig kommitté skall just börja utreda ämnet. F- Välkomnar ni på samma sätt utländska investeringar i ? De har minskal menjag hoppas de kommer att öka. Vi behöver stimulera investeringar här. F- Kan fortsätta att bygga egna fiygplaneller kommer man att besluta atl köpa utomlands? KU 1977/78:35 204 S- Det lönar sig i högsta grad för vår ekonomi, vårteknologi och vårt försvar atl ha möjlighet atl bygga våra egna. Men vi skallha kommit fram lill eti beslut om den saken om ungefär . Förnärvarande är det en öppen fråga. Översattfrän den engelska originaltexten KU 1977/78:35 205 iett ärende rörande den skatterättsliga behandlingen av förmåner i form av friaresor med SAS m.m. Ar1951 träffades mellan () och de skandinaviskaluftfartsmyndigheterna överenskommelse om att myndigheternas personal skullefå fria eller rabatterade resor med SAS enligt vissa regler. Förmåner i form avfria resor kom också att utgå till vissa regeringsledamöter,departementstjänstemän m. fi. Även () har lämnatsådana förmåner. Redantidigt uppmärksammades frågan om förmånernas skatterättsliga behandling. Inovember 1956 meddelade förste taxeringsintendenten vid dåvarandeöverståthållarämbetet på förfrågan från SAS:s sida, att uppgift t, v, intebehövde lämnas till taxeringsmyndigheterna om fria eller rabatterade resor medSAS, Meddelandet kan rimligen inte ha grundats på annan uppfattning än den attförmånerna inte var skattepliktiga. Underhösten 1960 förekom tidningsskriverier om statsrådens och luftfartstjänstemännensfria resor. Också skattefrågan bragtes därvid på tal. Skriverierna föranleddeen enskild person att hos JO anföra klagomål mot luftfartsverket och desspersonal. Efterutredning avlät JO (justitieombudsmannen ) enskrivelse till Kungl. MaJ:t, vari JO redogjorde för vad som framkommit ochifrågasatte om inte en radikal omprövning av friresesyste-mets berättigandej/ar motiverad. Klaganden i ärendet hade också framhållit att åtskilliga av deberörda förmånerna borde vara underkastade beskattning, JO fann uppenbart attsynpunkten var värd beaktande men gick inte närmare in på hithörande problem. JO:sskrivelse remissbehandlades men blev sedan liggande i kommunikationsdepartementettill dess Kungl. Maj:t beslöt lämna den utan åtgärd, Ibörjan av påtalades ånyo i massmedia att förmåner i form av fria ellerrabatterade resor med SAS och utgick, förutom till personer i det privatanäringslivet, till regeringsledamöter, departementstjänstemän och andrastatsanställda, däribland flera i luftfartsverket. Man menade att det rörde sigom otillbörliga förmåner. Även skalteaspekten berördes. 1skrivelse till luftfartsverket den II infordrade Jagen redogörelse för vilka förmåner verket eller dess anställda uppburit. Redogörelsenkompletterades sedan med annan utredning. Jag avgjorde ärendet den14 . Jag framhöll atl jag i det KU 1977/78:35 206 ärendetinle gick in på skalierällsliga frågor utan begränsade min prövning tillspörsmålet om de förmåner som utgått kunde anses otillbörliga eller om systemetmed fria eller rabatterade resor eljest måste betecknas som olämpligt medhänsyn till angelägenheten att värna om tjänsteutövningens integritet. Jaguttalade sammanfattningsvis att Jag inte kunde finna det annat än principielltotillfredsställande atl luftfartsverket förskaffade sig eller sina tjänstemänförmåner i form av fria resor på SAS eller . I stort sett var systemet medfria resor dåmera under avveckling och skulle ersättas med rabatterade resor.Ur principiell synvinkel - fortsatte Jag - kunde vissa invändningar riktas ävenmot detta system. Mycket berodde naturligtvis på vilken rabattsats somtillämpades. Alt en storkund - såsom i delta fall luftfartsverket - utverkadeviss rabatt var inget ovanligt och det behövde inte ligga något otillbörligt idet, I förevarande fall tillkom att det i allmänhet eller uteslutande rörde sigom s. k. obokade biljetter vilka medförde ölägenheter och risker för resenärerna.Sådana biljetter måste helt naturiigt värderas lägre än vanliga biljetter. Ettsystem med rabatterade biljetter borde därför enligt min mening inte mötabetänkligheter ur integritetssynpunkt, förutsatt att rabattsatsen inte varalltför stor, och systemet måste under alla förhållanden anses avgjort bättreän det med fribiljetter. - Vad angick förmånerna till regeringsledamöter,personer i det fria näringslivet, vissa tjänstemän m, fl. konstaterade jag -under hänvisning bl. a, till reglerna för JO:s lillsynskom-petens och lill detförhållandet att de tjänstemän utanför luftfartsverket, som uppburit förmåner,fått dem i egenskap av ledamöter i SAS:s eller eller annatdylikt organ - alt Jag inte kunde ingripa. Undermellantiden hade skattefrågan dragits upp i flera ärenden hos JO. I vissa avdem påtalades, att skattechefen i i en promemoriarekommenderat taxeringsnämnderna att vid årets taxering inte vidtaga någontaxeringsåtgärd med anledning av åtnjutna förmåner av förevarande slag.Skattechefen handlade själv - hette det i promemorian -denna fråga och skullelåta vidtaga de åtgärder som kunde komma att bli nödvändiga. Jag framhöll i eltav dessa ärenden (1685-1977), avgjort , att skattechefen hade tidför ordinarie besvär taxering intill och lämnadeanförda klagomål utan åtgärd. Med detta hade jag dock inte släppt skattefråganur sikte. Den30 innehöll en artikel varav framgick bl, a. attförutvarande utrikesministern av taxeringsnämnden i Oscarsförsta distrikt i blivit taxerad för förmån av fria resor med SAS,Det sades att med största sannolikhet skulle komma atl besvära sighos länsskatterätten. Enligt artikeln hade tidningen fått uppgifterna avbyrådirektören som var ledamot av taxeringsnämnden. Medanledning härav infordrades, under hänvisning lill bestämmelsen i 117 Staxeringslagen om tystnadsplikt, yttrande från . I sitt yttrande framhöllArvidsson att de av tidningen återgivna uppgifterna svarade mot innehållet itaxeringsnämndens underrättelse till om KU 1977/78:35 207 avvikelsefrån dennes deklaration och att denna underrättelse var en offentlig handling.Arvidsson gick i sitt yttrande in på frågor om deklarationens behandling och påskattechefens agerande. I mitt beslut, meddelat , fann Jagatt uttalanden till inte kunde föranleda något ingripandefrån min sida. Med anledning av vad sagt om deklarationens behandlingoch skattechefens agerande tillade jag -efter att ha inhämtat att Anderssonmycket riktigt anfört besvär över sin taxering och att skattechefen avsåg attpersonligen yttra sig över besvären -följande. Jag har följt den skalterättsliga frågan men finnerett ställningstagande från min sida inte vara aktuellt f. n. När skattechefen iStockholms län avgett yttrande över besvär, vill jag övervägafrågan pä nytt, I nu förevarande ärende går jag alltså inte in på skattefrågan.Ärendet avslutas därför. Jag kan nu tillägga att min avsikt var att ta uppden skatterättsliga frågan i hela dess vidd och därvid eventuellt också göra enframställning till regeringen om lagändring för alt få frågan om skattepliktför reseförmåner klarlagd. Anmodan hade under hand utgått till skattechefen attge mig del av hans yttrande när det förelåg. Innanjag fått del av skattechefens yttrande vände sig Medborgarrältsrö-relsen i enskrivelse av lill justitiekanslern och hemställde bl. a.alt denne måtte utreda huruvida anledning fanns att vidtaga disciplinäraåtgärder mot offentlig funktionär i anledning av handläggningen av frågan ombeskattningen av SAS-frikort. Skrivelsen har av Justitiekanslern remitteratsför yttrande av och skattechefen i . Sedermera,, tillställde skattechefen mig kopia av sitt yttrande tilllänsskatterätten över besvär. Skattechefen anför därsammanfattningsvis, att laglig grund saknas för inkomstbeskattning av Anderssonför ifrågavarande förmån och att han därför tillstyrker att besvären bifalles. Skattechefenhar vidare tillställt mig kopia av en dagtecknad skrivelsefrån honom till budgetdepartementet angående beskattning av förmån av friaflygresor m, m. Han ger där uttryck för den uppfattningen att de avseddaförmånerna inte i något fall är skattepliktiga. Skrivelsen avslutas medföljande ord. Det fär anses naturligt att de skattskyldiga somberörs av frågan uppfattar det som orimligt om man beskattar dem för förmånersom de mottagit i den tron att de inte varit skattepliktiga, A andra sidan ärdet förståeligt om den vanlige skattebetalaren finner det anstötligt attförmåner av i och för sig betydande värde inte blir beskattade hos dem sommottagit desamma. Pågrund av det anförda anser jag det vara ett rimligt krav att värdet av förmånav fria resor i samtliga fall beskattas i likhet med andra förmåner avnärbesläktad art. KU 1977/78:35 208 Enligt min uppfattning kan dettabeskattningsspörsmål endast bringas till en godtagbar lösning genom ändring igällande lagstiftning. I det läge som frågan kommit dels genom Medborgarrätlsrörelsensframställning till justitiekanslern, dels genom skattechefens skrivelse tillbudgetdepartementet finner jag vidare utrymme saknas för någon min åtgärd, ivart fall i nuvarande läge. KU 1977/78:35 209 uttalanden av kommunministern ang. kommundepartementets kriterier fördelning av kommun Gällandebestämmelser om ändring i indelning Enligt lag om ändring i ochecklesiastik indelning, i fortsättningen kallad indelningslagen, tillkommerdelregeringenatt förordna om ändring i rikets kommunala indelning. Därvid må tvåeller flera kommunersammanläggas,del av kommun överföras lill annan kommun, såock eljest kommun upplösas eller ny kommun bildas (2 S). Ar1962 infördes i lagen 2 a S, i vilken det föreskrivs att för varje län skallfinnas en av regeringen fastställd plan som utvisar den lämpligaste indelningenav länet i kommuner. Vidare regleras den ordning i vilken sådan plan skallupprättas eller ändras. Eftersom paragrafen inte har begränsad giltighetstidskall aktuella indelningsplaner ständigt finnas. Indelningslagens3 S anger under vilka förutsättningar regeringen får besluta om indelningsändring.Paragrafen lyder i sin helhet sålunda: Kunna genom ändring i indelning vinnasfördelar för den kommunala förvaltningen eller lättnad eller utjämning ikommunala bördor eller finnes ändringen främja den ekonomiska utvecklingen inomorten eller eljest medföra gagn, må om sådan ändring förordnas. Motsättersig kommun, som av ifrågasatt ändring i indelning beröres, sådanändring eller villkor, som med densamma förbindes, och skulle ändringen ellervillkoret finnas medföra avsevärd olägenhet för kommunen, må därom förordnasendast då ändringen finnes vara av betydande allmänt behov påkallad, såsom dåoregelbundenhet i rikets indelning eller annat förhållande vållar hinder ellerolägenhet i allmänna ärendens behandling eller i tillgodoseende av kommunalabehov, eller viss uppgift av större vikt finnes vara eftersatt, så attavsevärd olägenhet därav uppkommit eller kan väntas uppkomma, ellersamhällets behov av utrymme för bostäder, industri eller annat dylikt ändamålicke kan inom samhällets område i erforderiig mån tillgodoses, ellerbestående indelning lägger hinder i vägen för den ekonomiska utvecklingen inomorten, samtändring i indelning prövas nödig för att undanröja eller avsevärtminska sålunda förefintligt missförhållande. För genomförandet av en indelningsändring, varomberörda kommuner är överens, är det sålunda tillräckligt att de i lagrummetsförsta stycke angivna allmänna fömtsättningarna är uppfyllda. Om däremot enkommun motsätter sig ifrågasatt indelningsändring eller med den förenat villkorkrävs olika förutsättningar, beroende på om ändringen eller villkoret befinnsmedföra avsevärd olägenhet för kommunen eller ej. Uppkommer icke sådanolägenhet kan ändringen genomföras mot kommunens bestridande på de förulberörda allmänna fömtsättningarna. 14 1977/78. KU 1977/78:35 210 olägenhetmåste någon av de i andra stycket angivna s, k. kvalificerade förutsättningarnaföreligga. Såsom "avsevärd olägenhet" för en kommun betraktas alltiden ändring, som innebär att komrpunen upplöses. Fortsättningsvisregleras i lagen hur fördelningen av tillgångar och förbindelser skall ske,indelningsändrings ikraftträdande och åtgärder i samband därmed samt självaförfarandet. Dessa delar saknar intresse i sammanhanget och berörs därför intenärmare, Genom beslut i 1962 skulle landetskommuner indelas i kommunblock efter näringsgeografiska grunder. Sammanläggningarnaskulle genomföras i den takt som primärkommunerna själva inom resp. kommunblockansåg lämplig. Vid riksdag föreslog emellertid regeringen efter eninventeing av dittills genomförda sammanläggningar alt återstående kommunblockskulle ombildas till nya kommuner från resp, den 1 Januari1974. majoritet tillstyrkte förslaget, och riksdagenbeslöt i enlighet med utskottels förslag. Genomkommunblocksreformen reducerades antalet kommuner från att 1962 ha varit över 1000 till f. n. Kommunministern har i skilda sammanhang uttalat sigom konsekvenserna av kommunblocksreformen och dess fullföljande. I ett tal vidKommunförbundets kongress 1977 fastslog han, att kommunreformen var nödvändigmen att den blev behäftad med vissa svagheter. Dels blev kommunerna alltförstora för atl passa för den kommunala demokratin, dels gjordes reformen 1969till en ivångsreform, Kommunminislern menade, alt de nackdelar som han pekat pånu måste elimineras. Han gick därefter in på frågan om indelningsändringar ochanförde följande: "Eftersomdet förekommer vissa missförstånd i debatten vill jag gärna slå fast att detsom sägs i regeringsförklaringen om eventuella indelningsändringar icke innebäratt regeringen kommer att ta initiativ för atl så att säga bryta upp den nugällande kommunindelningen. Det gäller att söka andra vägar, som jag redan harantytt, för all stärka den kommunala demokratin. Vi har sagt att vi är bereddaalt positivt pröva framställningar om ändringar i den kommunala indelningen somär motiverade av hänsyn till den kommunala demokratin. Föregendel harjag velat ställa upp tre kriterier fören indelningsändring. Det förstakriteriet är att det skall vara utrönt att det finns en klar folkmajoritet fören indelningsändring. Detandra kriteriet är att det skall finnas tillräckligt befolkningsunderlag i denkommun som på nytt vill bli fri och egen. Därvidlag kan man naturligtvis KU 1977/78:35 211 diskuteravad som är lämpligt. Det befolkningsunderlag på 8 000 som Jag nämnde är rentvetenskapligt framforskat, men vi vet hur vårt land ser ul geografiskt, och omvi tänker exempelvis på eller förstår vi att man inte kan fixeranågra exakta befolkningstal. Fördeltredje måste del finnas-eller föreligga förutsättningar för att bygga upp -entillfredsställande service. Omde tre förutsättningarna är uppfyllda kommer regeringen, som det heter iregeringsförklaringen, att positivt pröva krav om indelningsändring." För översyn av indelningslagstiflningen arbelarsedan 1974 en särskild ulredning, indelningslagskommiltén. Enligt direktivenskall utredningen bl. a. se över de bestämmelser som reglerar förutsättningarnaför förordnande om indelningsändring. Utredningenär nu inne i slutskedet av sitt arbete och beräknas avlämna sitt betänkande iapril 1978. KU 1977/78:35 212 PM angående regeringenstillämpning av terroristlagstiftningen antog ett förslag till lag omändring av utlänningslagen (1954:193), som innebar att huvuddelen a vbestämmelserna i lagen (1973:162) om särskilda åtgärder lill förebyggande avvåldsdåd med internationell bakgrund, den s. k, terroristlagen, med vissaändringar inarbetades i utlänningslagen och gavs permanent karaktär (prop,1975/76:18, InU 1975/76:24, JuU 1975/76:1 y). antogs en särskild lagom tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa fall (spaningslagen), Lageninnehåller de bestämmelser om tvångsåtgärder som tidigare fanns iterroristlagen (prop. 1975/76:18, JuU 1975/76:15) och har tidsbegränsad verkanf. n. till utgången av 1978. Terroristlagstiftningenär avsedd att minska riskerna för att blir skådeplats förinternationella terrordåd. Den skall tillämpas på utlänning, beträffande vilkendet finns grundad anledning anta att han tillhör eller verkar för organisationeller grupp som på grund av vad som är känt om dess verksamhet kan befaras häri rikets använda våld, hot eller tvång för politiska syften. Det skall vidareföreligga fara för att utlänningen ägnar sig åt sådan verksamhet. Härvid skallföretas en individuell prövning av utlänningens förhållanden, där bl. a. hanstidigare verksamhet skall tillmätas betydelse. Detta s. k. personliga rekvisitinfördes i lagstiftningen genom lagändring, men enligt vad somframhölls i prop, 1975/76:18 tillämpades lagen endast påutlänning som vid en individuell prövning bedömdes ulgöra en säkerhetsrisk. Enligtvad som anfördes i prop.