bet · G101TU28 · 1977-12-31 00:00:00 — 4. att staten utrederfrågan om stimulansbidrag lill kommuner som i sin lokaltrafik tillämparsystemet med låga taxor genom månads- eller årskort. I motionen 1977/78:1214 av och i (båda fp) föreslås att som sin mening gerregeringen till känna att kommuner och landsting bör erhålla möjlighet attövertaga koncessionen på vägsträckor, där SJ hindrar en ändamålsenlig lokalbusstrafik. Behandlasi utskottets yttr. I motionen 1977/78:1598av m. fi. (c) hemställs att 23 riksdagenger regeringen till känna vad som anförts i motionen om inriktningen på denregionala trafikplaneringen. 1motionen 1977/78:1601 av m. fi. (s) hemställs att 40 6b hos regeringenanhåller om att det i samarbete med länsorganen startas en försöksverksamhet iJämtlands län med kollekliva resor i enlighet med vad som anförts i motionen. Motionerväckta med anledning av propositionen 1977/78:92 1motionen 1977/78:1778 av och (båda fp) 40 6a hemställs att riksdagenger regeringen till känna de synpunkter som anförts i motionen. I motionen 1977/78:1779 av ()föreslås att beslutar uttala 1. att ordföranden i denföreslagna skiljenämnden skall vara opartisk och 30 lagfaren, 2. all inskränkningen i denkommunala rätten att kräva återkallelse av 28 3 ftrafiktillstånd inte genomförs, 3. att länskortsutredningensförslag om periodkorts giltighet påjärnväg 39 5d genomförs. I motionen 1977/78:1822 av ()och () hemställs alt beslutar ge regeringen till känna vad som imotionen anförts beträffande a) huvudmannaskapet, b)kolleklivirafiknämnden, c) bussbidragsnämnden, d) statens kostnadsansvarför järnvägstrafiken, e) kostnaderför bidragssystemet m. m., 0 regler förskolskjulsning, g) riktlinjer för beräkning av ersättning till SJ. 1 motionen 1977/78:1823 av m. (s) hemställs att 24 2f möjlighet till undantag från föreslagen huvudmannaskapsform i enlighet med vad som föreslagits i motionen införs. I motionen 1977/78:1824 av m. fi. (s)yrkas att beslutar hos regeringen hemställa om 1. att möjlighet till undantag frånföreslagen huvudmannaskapsform 19 2a skapas för att möjliggöra ett huvudmannaskap förSkåne, 2. att bidragsnormerna överarbetasså att linjer från sammanstötnings- 33 4 c punkttill större ort blir bidragsberättigade, 3. att turantalet för regional ochlokal järnvägs- och busstrafik bibehålls 39 5 c oförändrat tillden , 4. att normer utarbetas för hur SJskall ersättas av huvudmannen vid köp 39 5 d av kollektivatjänster på järnväg, 5. att koncessionerna skall ägasav den som betalar trafiken, nämligen 26 3 a huvudmännen. Imotionen 1977/78:1825 av m. fi. (fp, c, m) föreslås att 24 2 f måtte beslutaatt undantag från föreslagen huvudmannaskapsform medges och att särskilthuvudmannaskap beträffande kollektivtrafiken får inrättas i enlighet med vadsom anförts i motionen. 1 motionen 1977/78:1826 av m. (c, m, fp) hemställs att beslutar 1. attilagengesrätt förlandstinget att vara huvudman om och 22 2den majoritet av kommunerna är ense härom, 2. att ge regeringen till kännavad i motionen anförts angående a) regional organisation i vissaområden, b) villkoren för val av annan formför samarbete än kommunalförbund, c) bidrag vid gränsöverträdandetrafik, d) bidrag tillbusstrafik då alternativa trafiklösningar finns. 1motionen 1977/78:1827 av m. fi. (s) hemställs 1. att beslutar godkännavad som anförts i motionen om 27 3d utformningen av avtal mellan huvudman med linjetrafiktillstånd och underentreprenör, 2. att ger regeringenlill känna vad som anförts i motionen om 26 3 c företrädesrättför huvudman till beställningstrafiklillstånd, 3. att ger regeringentill känna vad som anförts i motionen om 27 3 c omprövning avlinjetrafiklillstånd, 4. att ger regeringentill känna vad som anförts i motionen om tillsättningenav ordförande i kollektivtrafiknämnden, 5. att hos regeringenbegär att ett förslag till normer för hur SJ 39 5 dskall ersättas av kommuner m. fi. för köp av kollektivtrafiktjänster skyndsamtutarbetas, 6. att ger regeringentill känna vad som anförts i motionen om 18 le ansvaret för deninterregionala trafiken. Imotionen 1977/78:1828 av () föreslås att beslutaruttala I. att ingen övervältringav kostnadema för kollektivtrafiken sker innan 32 4 b detfinns klarhet i kostnadsfördelningen mellan stat och kommun, 2. att regeringen bör klarläggasambandet mellan den regionala spår- 36 4 f bundna trafiken ochlandsvägstrafiken, 3. att kolleklivirafiknämnden börutökas med representanter från de 30 3 h fackliga organisationerna. 1motionen 1977/78:1829 av () yrkas 1. att uttalar att denkollektiva trafiken på regional nivå knyts 22 2 d nära landstingeni enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att genom ettuttalande klarlägger att samordning mellan 20 2 bpersontrafik och godstransporter är önskvärd och möjlig. 1 motionen 1977/78:1830 av ()hemställs alt ger regeringen till känna vad som anförts i motionenbeträffande a) busstrafikens godstransporter, b)kostnader för olönsamjärnvägstrafik, c) regler för skolskjulsning. Imotionen 1977/78:1831 av m. fi. (c, m, fp, vpk) hemställs 24 2f att gerregeringen lill känna vad i motionen anförts beträffande huvudmannaskap förregional persontrafik m. m. Imotionen1977/78:1832 av () hemställs att 20 2 c ger regeringen till kännavad som anförts i motionen beträffande linjetrafiktillstånd. Imotionen 1977/78:1833 av () och () 25 2 h hemställs all riksdagenmed anledning av prop. 1977/78:92 beslutar att huvudmannaskapet och driften avkommunernas och landstingens busstrafik blir åtskilda. Imotionen 1977/78:1834 av m. fi. (vpk) föreslås 1. att beslutar avslåpropositionen 1977/78:92, 18 la 2. alt uttalar sig fören trafikpolitik som utgår från samhälls- 18 Ib ekonomiska beräkningaroch som innebär en utbyggnad av den kollektiva trafiken och en kraftigminskning av privatbilismen, 3. alt uttalar sig fören trafikorganisation med ett statligt 18 medregionala styrelser bestående av lekmän från resp. regioner, varvid såvälpersontransporter som godstransporter bör inordnas i trafikorganisationen, 4. att hos regeringenhemställer om en samlad trafikpolitisk 18 Ib utredning enligtpunkterna 2 och 3 och med beaktande av vad som i övrigt anförs i motionen. Denkollektiva trafiken kan enligt föredraganden effektiviseras och göras attraktivpå fiera olika sätt. Av grundläggande betydelse anses vara att den över huvudtaget görs tillgänglig. Trafikens sträckning, tidsmässiga anpassning ochturtäthet bör sålunda utformas med hänsyn till den geografiska fördelningen avbostäder, arbetsplatser och serviceinrättningar så all resenärerna kan företasina förfiyitningar utan onödigt spill i fråga om gångtider, väntetider ochåktider. Trafikmedel, hållplatser och terminaler måste vidare vara så utformadeatt förfiyttningarna kan genomföras med rimlig hänsyn till resenärernas krav påkomfort. Taxesystemet i trafiken bör vara sådant att det medger smidig övergångmellan olika trafiklinjer och därmed tillgång lill regionens hela trafiknät. Entillfredsställande trafikförsörjning kan emellertid enligt propositionen imånga fall inte garanteras på annat sätt än genom samhällets försorg. Som ettled häri anses det angeläget att skapa bättre förutsättningar för planering ochdrift av den lokala och regionala kollektiva trafiken. En första förutsättningsägs vara att det klarläggs vilka samhällsorgan som har ansvaret för den lokalaoch regionala trafikförsörjningen, dvs. vilka som skall vara huvudmän fördensamma. I propositionen läggs förslag fram om hur huvudmannaskaps-frågan börlösas och om de organisatoriska ramarna för verksamheten. Medtanke på den fortgående resultatförsämringen i den kollektiva trafiken ochkommunernas ökande kostnader anges också ett ökat statligt ekonomiskt stödtill trafiken som angeläget. Viklen av att lagstiftningen rörande yrkestrafikenfår en sådan utformning att det underlättas för huvudmannen att svara förtrafiken framhålls också. Deförslag som sålunda läggs fram i propositionen anses ge huvudmannen ökademöjligheter alt införa samordnade taxesystem i form av t. ex. rabattkort. Tillledning härför anges några modeller för sådana rabattsystem, bl. a. beträffandeden geografiska avgränsningen för systemens giltighet. Utskottetkonstaterar med tillfredsställelse att förslag i de viktiga frågorna omorganisationen av och statsbidragsgivningen till den lokala och regionala I** 1977/78. kollektivatrafiken nu lagts fram. Utskoitet är härvid medvetet om att en förbättradkollektiv trafikservice för att vara attraktiv kräver ökade insatser ochkostnader från samhällets sida. Förslaget synes också bl. a. ge kommuner ochlandsting vidgade möligheter att medverka till lösningen av sådana vikligafrågor som begränsningen av bilismen i tätort. De av föredraganden ipropositionen förordade riktlinjerna torde vara väl ägnade att ligga till grundför beslut för den kollektiva trafiken. Till den närmare utformningen häravåterkommer utskottet tjnder förslagets olika huvudpunkter. Avdet anförda följer att utskoitet avstyrker yrkandet i motionen 1977/ 78:1834(punkten 1) om avslag på propositionen. Isamma motion (punkterna 2) yrkas vidare att dels uttalar sig för entrafikpolitik som utgår från samhällsekonomiska beräkningar, dels ullalar sigfören trqfikorganisation rned ett statligt trafikföretag med regionalastyrelser och dels hos regeringen hemställer om en samlad trafikpolitiskutredning i enlighet med nu nämnda yrkanden. Utskoitethar emellertid redan vid sin behandling av motioner om den statligatrafikpolitiken (/78:18) avstyrkt yrkanden av samma innebörd. Underhänvisning härtill avstyrks jämväl nu förevarande yrkanden. Medanledning av utskottets nyssnämnda ställningstaganden beträffandetrafikpolitiken och i avvaktan pä den trafikpolitiska proposition som aviseratstill har utskottet ej heller funnit sig berett all nutillstyrka yrkandet i motionen 1977/78:1827 (punkten 6) att gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om ansvaret för deninterregionala trafiken. En grundläggande förut.siittning för att åstadkommaen rationell kollekliv trafik anses, som nämnts, vara att ansvarsfrågan för denlokala och regionala trafiken löses. Medan det av statsmakterna är ullalat allansvaret för den lokala trafiken inom kommunerna åvilar dessa är del däremotinte i samma utsträckning klarlagt vem som bär ansvaret för den regionalatrafiken mellan kommunerna. Genomförandet av planeringsinsalserna och driflålgärdernaåvilar däremot i huvudsak de olika irafikföretagen. En samordnad planering medett huvudmannaskap för all kollektiv landsvägstrafik i varje län framstår isammanhanget som önskvärd. Genom ett sådant samordnat huvudmannaskap för denkollektiva persontrafiken på lokal och regional nivå kommer del politiskaansvaret för både planering och genomförande av trafikförsörjningen i regionenall ligga hos ett och samma organ. Trafikplaneringen kan således samordnas ochbyggas ut och följas av direkta åtgärder för genomförande. Härmed förstärks påett avgörande sätl möjligheterna för att de behov som kan uppkomma inomregionen beträffande den kollektiva trafiken skall kunna tillgodoses. Många avde nuvarande besvädiga ansvars-och gränsdragningsproblemen sägs därigenom kunnalösas. Ett samordnat huvudmannaskap anges också som en förutsättning för ensamordning av trafikresursernaoch för all regionalt gällande laxesysiem skall kunna genomföras. En rad skälanses sålunda lala föran del bör finnas en gemensam huvudman för den lokala ochregionala trafiken. Huvudmannenshuvudsakliga uppgifter inom trafikförsörjningen kan enligt propositionensammanfattas i bestämmanderätten över trafikutbud och taxor samt i att taställning till hur driften av trafiken bör ske -entreprenadtrafik eller trafiki egen regi. Huvudmannen har också alt besluta om fördelningen av ev.uppkommande underskott i trafikrörelsen. De geografiska områdena för huvudmannaskapetsomfattning bör enligt föredraganden utgöra jämförelsevis stora, funktionelltsammanhängande enheter. Som en lämplig avgränsning föreslås länsindelningen.Över fiertalet länsgränser anses resandet jämförelsevis litet. Några få mendesto mer markanta undantag finns dock. För att inte befolkningen i des.sa tillytan begränsade delar av landet skall missgynnas vad gäller möjligheterna attfå lill stånd en gemensam trafikförsörjning är det enligt föredragandenangeläget att i sådiina fallinterkommunalt samarbete etableras över länsgränsen. Uppfattningenatt länen bör utgöra lämpliga områden för de regionala taxesystemen är ävenenligt utskottets mening välgrundad. Länen utgör områden förviktiga funktioner inom samhällsförvaltningen. De är därvid verksam hetsområdensåväl för delar av den decentraliserade stat liga förvaltningen som i fiertaletfall för den landstingskommunala verksamheten. I den mån trafikförsörjningenså kräver finns som föredraganden framhåller enligt förslaget möjlighet attetablera interkommunalt samarbete över länsgränsen. Utskottet anser detnaturligt all där så är lämpligt interkommunalt samarbete verkligen kommer tillstånd - detta för att stärka och förbättra de kommunikationer som på ettnaturligt sätl etablerats mellan länen. Utskottet tillstyrkermed hänsyn till del anförda propositionen, såvitt nu är i fråga. Idenna del har utskottet behandlat en i motionen 1977/78:1824 (punkten 1) väcktfråga om trafikförhållandena inom . Utskottet har i detta sammanhang bl. a.tagit del av en från Sydvästra inkommen skrift. Medhänsyn till det ovan anförda och till de möjligheter som finns att även efterförslagets genomförande ordna trafiksamverkan över länsgräns avstyrkerutskottet yrkandet i motionen om undanlag för från föreslagethuvudmannaskap. Vad gäller irafikansvarets omfattning skall dettaavse kollektivtrafik på landsväg, dvs. linjetrafik för personbefordran. Härvidförutsätts emellertid ati den spårvägs-och tunnelbanetrafik, som förekommeri några kommuner i landet och som företagsmässigt är integrerad med den övrigatätortstrafiken i kommunen, också kommer att fogas in i det länsomfattandehuvudmannaskapet. Från irafikansvaretsomfattning undantas kompletteringstrafiken med personbil,s. k. efterfrågestyrd kompleiieringstrafik. Ansvaret för denna trafik ansesliksom f n. böra åvila de kommuner som har behov av all inrätta sådan trafik.Efier överenskommelse mellan de av huvudmannaskapet berörda kommunerna kanemelleriid också denna trafik komma alt infogas i huvudmannens irafikansvar. Ävenskärgärdstrafik skall efier överenskommelse kunna innefattas ihuvudmannaskapet, liksom nyglrafikservice i (jällområden. Delsamma bör ocksågälla sådan järnvägstrafik som fyller utpräglat lokala och regionalatrafikuppgifier. Av propositionen framgår ej uttryckligen omtrafikansvaret avses omfatta i linjelrafiken för personbefordran ingåendegodstransporter. Med anledning härav yrkas i motionen 1977/78:1829 (punkten 2)att genom ett uttalande klarlägger att samordning mellan persontrafikoch godstransporter är önskvärd och möjlig. Enligt motionen 1977/78:1830 bördel ekonomiska ansvaret i sammanhanget omfatta hela verksamheten, varför ävengodsrörelsen bör inräknas i den övriga lokala och regionala trafiken. IJlskotletvill med anledning härav erinra om alt i linjeirafik för personbefordran fårenligt gällande besliimmelser, därest och i den omfattningtillståndsmyndigheten finner skäl att medge det, medföras gods även för annanän passagerare. för postverkets räkning får i sådan linjetrafik medförasutan .särskilt tillstånd efier anmälan. Utskottetföruisälter mot bakgrund härav att även den godstrafik som bedrivs med stöd avlinjetrafiktillstånd för personbefordran kommer att omfattas av huvudmannensirafikansvar. Detta synes bl. a. innebära att det ekonomiska ansvaret kommeratt omfaiui såväl person- som ifrågavarande godstransporter. Huvudmannen bördärför kunna utöva infiytande över avgifissättningen även för sistnändatransporter oavsett om trafiken utförs efter avtal med särskild irafikutövareeller ej. Med beaktande härav finner utskottet an motionsyrkandena i fråga ejbör föranleda någon åtgärd från sida. Avdet anförda följeratt utskottet ej heller anser sig böra tillstyrka yrkandet imotionen 1977/78:1832 enligt vilket linjetrqftktillsiånd med såväl person-somgodsbefordran bör kvarbli hos den som ansvarar för irafikutövningen. Frågan oin valet av lämplig huvudman bör enligtpropositionen inom resp. län lösas genom inierkommunal samverkan mellanlandstingskommunen och kommunerna. Undantag anses dock böra göras förStockholms och . Med hänsyn till den speciella kompetensen förStockholms läns landstingskommun inom bl. a. trafikförsörjningen börhuvudmannen för trafikförsörjningen i detta län ofcjrändrat varalandstingskommunen. 1 finns inte någon landstingskommun. Kommunenfullgör där de landstingskommunala uppgifterna. Med anledning härav anses delnaturligt alt huvudman för trafikförsörjningen i delta län är kommun.I övriga 22 län blir det däremot en uppgift för landstingskommunen och kommunernaalt gemensamt svara (or den lokala och regionala kollektiva trafiken. 1fråga om andelar i huvudmannaskapet utgår föredraganden från alllandstingskommunen och de olika kommunerna skall kunna bestämma delta själva ienlighet med vad som är brukligt vid ctablering av inierkommunal samverkan. Ävenvad gäller sättet all läcka uppkommande underskott i trafikrörelsen, liksomockså beträffande formerna för huvudmannaskapet, bör enligt föredragandensmening lillämpiis en långlgående valfrihet i de olika länen. I sistnämnda hänseendeföreslås alt antingen kommunalförbund eller aktiebolag bildas. Föratt man i de olika länen skall kunna sammansluta sig i kommunalförbund förtrafiksamarbete krävs en mindre ändring i lagen (1957:281) om kommunalförbund(omtryckt 1977:181). Efier samråd med chefen för kommundeparlementet föreslårföredraganden sålunda att kommunalförbund skall kunna bildas mellanlandstingskommun och kommun, oavsett om den senare tillhör landstingskommuneller ej. Vadgäller frågan inom vilken tidsrymd del gemensamma huvudmannaskapet senastskall varaelablerat föreslåsen treårsperiod räknat frän . Föreutgången av äger parterna enligt förslaget rätt att själva träffaöverenskommelse om formen för huvudmannaskapet, landstingskommunens ochkommunernas andelar i huvudmannaskapet samt sättet,att fördela underskottet irörelsen. Ominte landstingskommunen och kommunema i länet inom treårsperioden kunnat eniisi dessa hänseenden träder enligt förslaget vissa normbestämmelser itillämpning. Dessa reglerar formen för huvudmannaskapet, andelarna i detta samtsättet alt fördela underskottet. För att ytterligare markera fiexibiliteten ide valda lösningarna föreslås all man i de olika länen dessutom skall ha vissmöjlighet att avvika från normbesiämmel.serna, även efter treårsperioden. Omregeringen finner synnerliga skäl tala för en avvikelse från normbeslämmelsernai berörda avseenden föreslås sålunda all regeringen skall äga befogenhet altförordna om den samman.sältning av huvudmannaskapet och det sätl förunderskollsfördelning som den med hänsyn lill förhållandena anser lämpligt.Härigenom kan exempelvis undvikiis att någon enstaka kommun - under åberopandeav normbestäm-melsema - förhindrar en lösning som länei i övrigt är ense om.Särskilt vad gäller kostnadsfördelningen anses del vara väsentligt all kunnainföra en kompleilerande bestämmelse i förhållande lill en fördelning eftertrafikarbete per kommun. En sådan bestämmelse kan exempelvis vara en regel omen viss maxiniikoslnad per invånare i de olika kommunerna. Som föruLsäitningför regeringens prövning föreslås enligt propositionen alt landstingskommun,kommun som inie lillhör landstingskommun eller minst en tredjedel av dekominuner i visst län som tillhör landstingskommun gjort framställning därom. I motionen 1977/78:1822 påpekas - mot bakgrund avvissa erfarenheter från bl. a. - alt alternativa lösningar avhuvudmannaskaps-.frågan kan vara att föredra. Man bör enligt motionärernaöverlåta åt landstingen och kommunerna alt själva avgöra hur samverkan skallutformas föratt man skall nå en så ändamålsenlig lösning som möjligt. Dennavalfrihet bör även innefatta beslut om vilka trafikformer huvudmannaskapetskall omfatta. I motionen 1977/78:1826 (punkten 1) yrkas att i lagen omhuvudmannaskap/a«£/s///7geA7 ges rätt att vara huvudman om och enmajoritet av kommunerna är ense härom. Enligt motionen 1977/78:1829 (punkten 1)bör uttala alt den kollektiva trafiken på regional nivå knyts näralandstingen i enlighet med vad som anförs i motionen. Ifråga om valet av lämplig huvudman för den lokala och regionala trafiken ilänet behandlas i propositionen tre olika alternativ, nämligen dels landstingskommunenensam, dels kommunerna tillsammans genom kommunalförbund eller aktiebolag ochdels landstingskommunen och kommunerna tillsammans genom kommunalförbund elleraktiebolag. Förett landsiingskommunalt huvudmannaskap anses bl. a. tala att organisationen böromfatta länet som helhet och därför ha sin förankring i länets folkvalda organ.Det framhålls också att det kan vara särskilda fördelar förknippade med atthuvudmannaskapet ligger hos ett direktvalt organ och alt utdebiteringen dåockså är direkt. Åandra sidan måste enligt propositionen beaktas att det i första hand ärkommunerna som bär ansvaret för den lokala trafiken. Den fysiskaplaneringen är en angelägenhet för kommunerna, och sambandet mellan denkollektiva trafiken och samhällsplaneringen är påtagligt. Det finns ocksä skälatt samordna kollektivtrafiken med kommunernas skolskjutsar och färdtjänst. Enfördel med att landstingskommunen och kommunerna tillsammans utövar detgemensamma huvudmannaskapet sägs vara alt möjlighet därigenom skapas förattbåde de lokala och regionala trafikintressena i länet kan bli tillgodosedda.Landstingskommunens roll i det gemensamma huvudmannaskapet blir att från en merövergripande synpunkt tillgodose kravet på att man faren god regionaltrafikförsörjning. Vid taxesältningen kan det antas vara en landstingskommunalangelägenhet att se lill att hela regionen omfattas av ett enhetligttaxesystem. Härigenom undviks att vissa glesbygdskommuner skulle komma attdrabbas hårt av de kostnader som uppstår dä trafiken i deras typ av kommun ärmest olönsam. Det anses därför angeläget att ett huvudmannanskap organiseras såatt en viss kostnadsutjämning mellan kommunerna kan åstadkommas. Kravetpå kostnadsutjämning får å andra sidan enligt propositionen inte drivas förlångt. Det är enligt föredragandens mening angeläget att långtgående önskemålom en god trafikförsörjning och om för trafikanterna gynnsamma laxesysiem ocksåkan balanseras av någon form av kostnadsansvar på både lokal och regionalnivå. De delar a v ett län som har mindre god trafikförsörjningskall givetvis enligt propositionen inte behöva bidra lika mycket per invånaresom de delar som har bättre trafik. Omvänt bör en sådan ordning tillämpas atten länsdel skall kunna fa gehör för sina önskemål vad gäller trafikutbud ochtaxa om del kan visas att man där är villig att bidra till alt täcka sådanakostnadshöjande åtgärder. En av fördelarna med ett huvudmannaskap, där intebara landstingskommunen utan också kommunerna medverkar,anses just vara alt förutsätlningarskapas förett nödvändigt ekonomiskt samband mellan standarden hostrafiken och finansieringsansvaret. En annan fördel härmed sägs vara attsamordningen av huvudmannens trafikplanering med den lokala planeringen ikommunerna underiättas. Enligt föredragandens mening är det i sammanhangetväsentligt att kommunerna upprättar lokala trafikplaner som samordnas ochverkställs av huvudmannen. Ilikhet med föredraganden finner utskottet att förslaget innebär en rimligavvägning beträffande för- och nackdelar mellan olika alternativ. En lösningmed ett gemensamt ansvar för kollektivtrafiken i länen för kommuner ochlandstingskommuner synes därvid även enligt utskottets uppfattning i sig förenaett fiertal av de fördelar som finns i de båda andra alternativen, medannackdelarna blir mindre. Medanledning av ifrågavarande motionsyrkanden vill utskottet särskilt understrykabetydelsen av den långtgående valfrihet som förslaget i huvudmannaskapsfrågani olika avseenden medger.