bet · G101UU6 · 1977-12-31 00:00:00 — med anledning av motion om inrättande av en internationellkrigsförbrytardomstol 1 motionen 1976/77:176 av ()hemställs alt hos regeringen uttalar sig för inrättandet av eninternationell krigsförbrytardomstol och uppmanar regeringen alt iinternationella organ verka för en sådan. Imotionen ges en historik över de mellanfolkliga försöken att minskainhumaniteten under krig och att åstadkomma bindande folkrältsliga regler förbestraffning av krigsförbrytelser. Frågan om utarbetande av folkrättsliga reglerbeträffande krigsförbrytelser och andra s. k. internationella brott liksom ommöjligheten av att upprätta en intemalionell domstol för sådana brott har varitmer eller mindre aktuell inom alltsedan organisationengrundades. En utgångspunkt för strävandena i denna riktning var de speciellakrigsförbrytarrätte-gångar som segrarmakterna anordnade i Niirnberg och Tokyostrax 1945. Frånsett har dock arbetet idetta syfte inte bedrivits med någon störte kraft inom FN, och motsättningarna iärendet har varit påtagliga. Är 1947 gav i uppdrag åtFN:s kommission för internationell rätt att kodifiera de principer som legattill grund för Niimbergsdomstolens agerande saml att utarbeta en lag om brottmot freden och mänsklighetens säkerhet. Året därpå gavs kommissionen därutöveri uppdrag att överväga lämpligheten av att inrätta en särskild internationelldomstol för att döma i brottmål av detta slag. Kommissionenredovisade den första delen av sitt uppdrag i form av de s. k.Nurnbergprincipema, vilka upptog tre olika huvudtyper av internationella brott,nämligen brott mot freden, krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten.Kommissionen uttalade att den i princip ansåg det önskvärt allinrätta en internationell domstol för sådana förbrytelser. De av kommissionenutarbetade principerna godkändes som gällande folkrätt av FN:sgeneralförsamling . Församlingen utsåg vidare en särskild kommitté,bestående av 17 stater, för att utarbeta förslag till stadgar för eninternationell domstol. Ett första stadgeförslagförelåg , men förslaget härom 1 1977/78. UU 1977/78:6 2 återförvisadestill den särskilda kommittén för överarbelning på vissa punkter. Kommitténåterkom till församlingen med ett omarbetat förslag till stadgar för endomstol. FN-kommissionenför internationell rätt återkom i sin tur med ett förslag till den kodom brott mot freden och mänsklighetens säkerhet som den fått i uppdragalt utarbeta. Iförslaget fanns en förteckning över de brott som ansågs vara av internationellart. Bland dessa brott förekom begreppet aggression. Man körde därefter fastför mycket i en diskussion om hur aggressionsbegreppet skulledefinieras. Förstår 1974 kunde generalförsamlingen anta en definition av detta begrepp, sedan ensärskild kommitté efter många års arbete och hårda meningsmotsättningar tillsist kunnat lägga fram ett enhälligt förslag därom. hade bådefrågan om koden i övrigt och frågan om den internationella straffrättsdomstolenlegal nere. Närdessa frågor ånyo fördes på tal i och med att aggressionsdiskussionenslutförts, uttalade sig till förmån för all arbetet på dem skulleåterupptas. Det fanns enligt den svenska delegationen inte längre något skälalt ytteriigare uppskjuta detta. (Också hade ett liknande uttalandegjorts från svensk sida.) Inom FN har emellertid stor osäkerhet rått om hurdetta arbete lämpligen bör angripas och om vad som i dagens läge egentligen kanuppnås. Under1977 års generalförsamling har dock frågan åter aktualiserats sedankommissionen för intemalionell rätt i sin årsrapport uttalat att den skullevara beredd all företa en revision av det utkast till kod om brott mot fredenoch mänsklighetens säkerhet som kommissionen framlade . Frågan har underhösten berörts av flera delegationer i församlingens juridiska utskott, ochfrån svensk sida har tanken liksom tidigare undersiölis. Vissa länder har lagtfram ett resolutionsförslag, enligt vilket kommissionen ges i uppdrag att återla upp denna fråga, men det råder mycket delade meningar huruvida förslaget harutsikter att bli anlaget. - Ett antal har å sin sida begärtatt frågan om en kod för brott mot freden och mänsklighetens säkerhet på nyttskall uppföras på generalförsamlingens dagordning. Församlingen har i dagfattat ett sådant beslut och remitterat ärendet till juridiska utskottet. Delär dock osäkert om frågan hinner substansbehandlas under detta år. 1 allahändelser förutses liksom stora svårigheter i sakfrågan, särskilt sommånga och mäktiga stater uppenbarligen går emot tanken på en överstatligjurisdiktion rörande brott av denna karaktär. I den aktuella motionen hemställs att hosregeringen uttalar sig för inrättandet av en internationellkrigsförbrytardomstol och uppmanar regeringen att i internationella organ verkaför en sådan. UU 1977/78:6 3 Som framgår av redogörelsen ovan började frågan ominrättandet av en internationell krigsförbrytardomstol och dilhörande problembehandlas i FN redan när organisationen var nybildad efter det andravärldskriget. Därav framgår det även all tanken på en sådan domstol jämtetillhörande internationell straffrättslagstiftning haft och har stöd frånsvensk sida men också att lämpligheten och genomförbarheten därav utgör starktomtvistade spörsmål i FN. Detligger i linje med svensk utrikespolitisk tradition och dess främjande avprinciper för internationell fred och rättsordning att också fortsättningsvis-och detta oaktat de uppenbara svårigheterna att f allmänt gehör för dennatanke - stödja strävandena all fl till stånd en internationell jurisdiktion pådelta område. Motionen torde därmed fåanses besvarad. att anser motionen 1976/77:176 besvaradmed vad utskottet anfört. Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), förste vice talmannen (), (), (), (), GertrudSigurdsen (s), (), (), () och AxelAndersson (s).