bet · G101AU8 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om anställningsskydd, m. m. I detta betänkande behandlas sju motioner medanknytning till lagstiftningen om trygghet i anställningen. En av motionernainnehåller yrkanden om ändringar i reglerna om uppsägning och avskedande m. m.I fem motioner aktualiseras irygghetslagstiftningens effekter för vissagrupper, långtidssjuka, ålderspensionärer samt ungdomar och andranytillträdande på arbetsmarknaden. Slutligen begärs i den återstående motionenprövning av möjligheten alt inrätta en särskild iuppsägningsärenden. Uppsägningoch avskedande m. tn. 1976/77:891 av m. fl. (vpk) Imotionen yrkas 1. att uttalar a. attdeltagande i arbetskonflikt oavsett sådan är lag- eller avtalsstridig aldrig kan utgöra saklig grund för uppsägning eller avsked, b. attsamarbetssvårigheter med arbetsgivaren eller med arbetskamrater, olovlig bortovaro, ordervägran, olämpligt uppträdande etc. endast i utomor dentligt sällsynta fall kan läggas till grund för uppsägning, 2. att beslutarhemställa hos regeringen att framlägga förslag om ändring istatstjänstemannalagen enligt det i motionen framförda ändringsförslaget, 3. atl med bifall tillmotionen beslutarom ändringar i lagen om anställningsskydd (1974:12) 1, 3, 5,10, 11, 13, 20, 21, 32, 38 och 39 i;;! Dennalag-------------- enskild tjänst. 1. arbetstagare med------ jämföriigställning, 2. arbetstagare som--- arbetsgivarensfamilj, 3. arbetstagare som--- arbetsgivarenshushåll, 4. arbetstagare som av arbets- 4. Utgår, marknadsmyndighet meddelats ar-betslöshetshjälp i form av beredskaps- I 1977/78. AU 1977/78:8 arbete,arkivarbete eller musikerhjälp eller som anvisats arbete i verkstad inomarbetsvärden. Avtal som-------------- den Utanhinder av första stycket får avvikelse/ran 5 § andra stycket, 11, 15, 22, 24-30§§, 31 § första stycket, 32 § första och tredjestyckena samt 33 § göras med stöd avkollektivavtal som på arbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisationsom är att anse som huvudorganisation enligt lagen (1936:506) om förenings- ochförhandlingsrätt. Utanhinder av första stycket får avvikelse med stöd av kollektivavtal som påarbetstagarsidan slutits eller godkänts av organisation enligt lagen(1936:506)om förenings-ochförhand-lingsrätt göras beträffande 5 tredjestycket. 11 § om avtalet avser mer än sex månaders uppsägningstid, 15, 22,24-30 §§, 31 i första stycket. 32 § första och tredje styckena samt 5§ andrastycket. Avtal om 5§ andra stycket får träffas först efter godkännande Qvarbetsmarknadsstyrelsen, Avtalom atl anställning skall avse , viss säsong eller visst arbete fårträffas endast om del föranledes av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet.Avtal om anställning för dock träffas, om avtalet gällerpraklikarbete eller vikariat. - har avtalats. Avtalom att anställning skall gälla viss lid, viss säsong eller visst arbete förträffas endast om det föranledes av arbetsuppgifternas särskilda beskaffenhet.Sådant avtal skall dock för att vara gihigt godkännas avarbetsmarknadsstyrelsen. Avtal om anställning för dock träffas,om avtalet gäller praklikarbete eller vikariat. Uppsägningsbeskedetskall-------- vanliga adress. Underrättelseom uppsägning skall lämnas till facklig organsa-tion som avses i 32 ,)>. Uppsägningfrån----------- semestern upphörde. För påväl------------ en månad. Arbetstagaresom vid uppsägningen har varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt har rättlill en uppsägningstid av , om han har fyllt , , om han harfyllt , om han har fylh , , om han harfyllt , om han har fylh . Arbetstagaresom vid uppsägningen har varit anställd hos arbetsgivaren eller sammanlagt harrätt lill en uppsägningstid av . Avtal om annan uppsägningstid får träffas endast omavtalet gäller längre uppsägningstid än vad som sägs i andra stycket. Frånlönsom utgår på grund av 12 första stycket får arbetsgivaren avräkna inkomstsom arbetstagaren lönen avser har förvärvat i annan anställning.Rätt till avräkning föreligger också beträffande inkomst som arbetstagarenunder nämnda tid uppenbarligen kunde ha förvärvat i annan anställning som hanskäligen bort godta. Utbildningsbidrag som utgår av statsmedel vid arbetsmarknadsutbildningfår avräknas, i den mån bidraget avser som lönen och arbetstagarenhar blivit berättigad till bidraget efter uppsägningen. AU1977/78:8 4 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Besked om------------------- vanligaadress. Underrättelse om avsked skall sam tidigt lämnas till facklig oiganisation som avses i 32 . Avskedande sker-------------------------------- "semestern upphörde. Arbetstagare,som under anställ- Arbetstagare, som under anställ- ningstidenhar varit permitterad mer ningstiden blir permitterad, har rätt än iföljd eller sammanlagt till lön och andra anställningsför-mer än 30 dagar undersamma kålen- maner för permltteringstiden, såvida derår. har ratt till lön ochandra ej permitteringen är en följd av atl anställningsförmåner för överskju-arbetet är såsongbetonat eller annars tände permitteringstid, såvida ej per-till sin natur icke sammanhäng-mitteringen är en följd av att arbetet ande. ärsåsongbetonat eller annars till sin natur icke sammanhängande. Förmånersom------------------ - motsvarande tillämpning. Om anställningsförmån----- ---------- ickesammanhängande. Den som--------------------- tilltänktaåtgärden. Rätt tillöverläggning tillkommer Rätt till överläggning tillkommer ävenden som har rätt till underrät- även den som har rätt till underrät telse enligt 31 ?! telse enligt 31 i; andra stycket samt annanarbetstagarorganisation som företräder minst en femtedel av arbetstagarna påarbetsstället, om den tilltänkta åtgärden berör eller kan beröra medlem Iorganisationen. Överiäggningskall---------------- underrättelse lämnades, Haröveriäggning------------------------------ harlämnats. Åsidosätter arbetsgivare------------------ uppkommenskada. Underlåterarbetstagare------------------- uppkommen skada. Vid bedömande om och i vad mån Vid bedömande om och i vadmån skada har uppstått skall hänsyn tagas skada har uppstått skall hänsyn lagasäven till arbetstagarorganisations in- även till arbetstagarorganisations intresseav atl lagens bestämmelser tresse av att lagens bestämmelser iakttages i förhållandetill organisa- iakttages i förhållande till organisationens medlemmar samttill övriga tionens medlemmar samt till övriga AU 1977/78:8 5 omständigheterav annan än rent omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Ersättning /oV ekonomisk betydelse. Ersättning av skada som avser tid efter anställ- annat slag än lön och andra anställ ningens upphörande bestämmes högst ningsförmånerfor brott mot denna lag till belopp som avses i 39 §. arbetstagaren och tillfacklig organisation som avses i 32 f). Omdet med hänsyn till skadans Om del med hänsyn till skadans storlek eller andraomständigheter är storlek eller andra omständigheter är skäligt, kanskadeståndets belopp skäligt, kan skadeståndets belopp nedsättas i förhållandetill vad som nedsättas i förhållande till vad som annars skulle ha utgått.Fullständig annars skulle ha utgått, befrielse från skadeståndsskyldighet kanockså äga rum. Åsidosätter arbetsgivaren----------------- ansesupplöst. I fall--------------- hosarbetsgivaren. I stället-------------------------- 60år. Vid beräkning------------- extraanställningsmånader. Skadestånd som avses idenna para- Utgår, graffår ej i något fallutgå med fler månadslöner än som motsvarar antalet påbörjadeanställningsmånader hos arbetsgivaren. Anställningsskyddför långtidssjuka, m. m. 1976/77:226av m. fl. I motionen yrkas all antar följandeändringar i 33 S lagen om anställningsskydd: Villarbetsgivaren att arbetstagare skall lämna anställningen när han uppnår dengräns vid vilken han är skyldig att avgå med ålderspension eller, om sådangräns icke finns, i samband med alt arbetstagaren fyller , skall hanunderrätta arbetstagaren minst en månad i förväg. Detsamma gäller, omarbetsgivaren Villarbetsgivaren att arbetstagare skall lämna anställningen när han uppnår dengräns vid vilken han är skyldig atl avgå med ålderspension eller, om sådangräns icke finns, i samband med atl arbetstagaren fyller , skall hanunderrätta arbetslagaren minst en månad i förväg. Detsamma gäller, omarbetsgivaren 1*1977/78. AU 1977/78:8 villatt arbetstagare skall lämna anställningen när han för rätt till hel förtidspensioneller helt sjukbidrag enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Underrättelseenligt första stycket skall ske skriftligen. Arbetstagaresom har uppnått den gräns vid vilken han är skyldig att avgå med ålderspensioneller, om sådan gräns icke finns, som har fyllt har icke rätt lill längreuppsägningstid än en månad. Han har icke heller företrädesrätt när lurordningskall bestämmas vid uppsägning ellerpermitlering,närålerintagningi arbete skallske efter permitlering eller när nyanställning skall äga rum. vill atl arbetstagare skall lämna anställningen när han får rätt till helförtidspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Underrättelse enligt första stycket skall skeskriftligen. Arbetstagaresom har uppnått den gräns vid vilken han är skyldig att avgå med ålderspensioneller, om sådan gräns icke finns, som har fyllt har icke rätt till längreuppsägningslid än en månad. Han har icke heller företrädesrätt när turordningskall bestämmas vid uppsägning eller permitlering, när återintagning i arbeteskall ske efter permitlering eller när nyanställning skall äga rum. 1976/77:543,yrkandet 16, av m. fl. Imotionen yrkas att begär att regeringen lägger fram förslagtill förbättrat anställningsskydd för långtidssjuka. Motionen behandlasbeträffande övriga yrkanden i andra sammanhang. Anställningsskyddför ålderspensionärer m. m. 1976/77:224av Per Gahrlon (fp) Imotionen yrkas alt hos regeringen begär förslag till lag somtillförsäkrar alla fullt anställningsskydd och rätt att kvarstå i arbetet tillfyllda . Detovan redovisade lagstiftningsyrkandet i motionen 1976/77:226 av . (s) berör även ålderspensionärers ställning i lagen omanställningsskydd. 1976/77:164av () I motionen yrkas att hos regeringen begär att lagen omanställningsskydd blir föremål för översyn i enlighet med vad i motionenanförts. 1976/77:542 av m. fi. I motionen yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om ändring av 5 S AU 1977/78:8 7 lagenom anställningsskydd för all bereda vidgad möjlighet till praktikanställning ienlighet med vad som anförts i motionen. 1976/77:886av m. fl. (c, m) 1motionen yrkas all hos regeringen anhåller om en utredning om möjligheternaatt inrätta en statlig i uppsägningsärenden. Allmäntom lagen om anställningsskydd Lagen (1974:12) om anställningsskydd antogs av 1973års riksdag (prop. 1973:129, InU 36, rskr 351), Den trädde i kraft den 1 juli1974. Lagenssyfte är atl förbättra skyddet för beslående anställningar för i princip allakategorier arbetstagare. Genomlagen för arbetsgivarna vid nödvändiga omställningar på arbetsplatserna tastörre ansvar för arbetstagarna genom att i första hand söka omplacera deanställda och i andra hand ta på sig ökat ekonomiskt ansvar vid friställning avarbetskraft. Den tidigare gällande principen om arbetsgivarens friauppsägningsrätl har i lagen ersatts av krav på saklig grund för uppsägning. Vidpermitlering har arbetstagaren rätt till full lön i den mån permitteringenvarat viss lid. Lageninnehåller också reglerom den turordning som arbetsgivaren skall iaktta viduppsägning och permitlering, regler om företrädesrätt vid återan-ställning samtskyldighet att varsla och överlägga med arbetstagarorganisationer i sambandmed bl. a. uppsägning, avskedande och permitlering. Vidare stadgasskadeståndsskyldighet för arbetsgivare som åsidosätter sina förpliktelserenligt lagen. Lagensregler är i väsentliga frågor tvingande och kan alltså inte i de styckenasällas ur kraft genom avtal. Översynav lagen om anställningsskydd m. m. Regeringen har bemyndigat chefenför atl tillkalla en kommitté med högst trettonledamöter med uppgift atl göra en översyn av lagstiftningen omanställningsskydd m. m. I kommittédirektiven anför statsrådet : Lagen(1974:12) om anställningsskydd utgör en viktiglänk i reformarbetet på arbetsrättens område. Sedan lagen trädde i kraft den 1juli 1974 har den -tillsammans med kraftfulla insatser inomarbetsmarknadspolitiken -bidragit till att hålla nere antalet uppsägningar ochpermitteringar under den senaste lågkonjunkturen. Flera domar i arbetsdomstolen(AD) vittnar också om AU 1977/78:8 8 lagensbetydelse som skydd mot obefogade uppsägningar eller avskedanden. De anställdasbefogade krav på trygghet i anställningen ifrågasätts inte i det svenskasamhället. Denstora betydelse för arbetslivets förnyelse som lagen har utesluter dock inteatt lagstiftningen kan behöva justeras eller kompletteras, sedan erfaren-,heter nu har vunnits om lagens tillämpning . Enfråga som allt mer har trätt i förgrunden gäller lagens tillämpning vid arbetsbristoch därmed jämförliga situationer. Uppmärksamheten har riktats på hur bräckligtanställningsskyddet trots lagens regler kan vara för. arbetstagare som berörsav driftsinskränkningar eller permitteringar. kan den enskildearbetsgivaren ha ställts inför situationer som han själv intehar kunnat påverkaoch som har gjort det svårt för honom att ensam bära det ekonomiska och socialaansvar gentemot de anställda som anställnings-skyddslagen lägger på honom. Dettasenare förhållande har uppmärksammats av (se t.ex. InU 1973:36 s. 46-47 och 84-87,1974:14 s. 8-9 och 15-16, 1975/76:17 s. 6och SkU 1974:21). Förslag har förts fram om hur det ekonomiska ansvaretgentemot de anställda skulle kunna fördelas på en större krets av arbetsgivareutan att urholka anställningsskyddet för den enskilde arbetstagaren.Diskussionen har bl. a. rört inrättande av särskilda försäkringssystem. Dentanken har också förts fram att den enskilde arbetsgivaren skulle kunna göraavsättningar till trygghetsfonder eller atl problemet skulle lösas inom ramenför en allmän arbetslöshetsförsäkring. har också ullalat att de härantydda problemen är väl värda att övervägas (InU 1974:14 s. 9). Tillarbetsmarknadsdepartementet har även kommit in framställningar av liknandeinnebörd, främst från organisationer som företräder mindre företag. I deöverläggningar som fortlöpande har ägt rum mellan en arbetsgrupp inomdepartementet och arbetsmarknadens organisationer rörande den arbetsrättsligalagstiftningen har denna fråga också förts på tal av arbetsgivarparten vid ettflertal tillfällen. Vidare har motsvarande problem kunnat noteras vid denöversyn som görs av småfö-retagsamheten och dess villkor. Fråganom arbetsgivarens ekonomiska ansvar när det råder brist på arbete försjälvfallet än större aktualitet mot bakgrunden av det krav på lagstiftning motpermitlering som () har fört fram lill arbetsmarknadsdepartementet.LO föreslår bl. a. att arbetsgivarens rätt att permit-tera ulan lön slopas ochatt det i stället slås fast att arbetstagare har rätt till lön och andraanställningsförmåner när arbetsgivaren inte kan tillhandahålla arbete. Undantagbör enligt LO liksom gälla för arbete som är såsongbetonat eller annarstill sin natur inte sammanhängande. Reglerna bör enligt LO kunna görasdispositiva så atl arbetsmarknadens huvudorganisationer genom kollektivavtalkan anpassa dem till de särskilda förhållanden som råder inom olika delar avnäringslivet. Ävenom gällande lagstiftning, kollektivavtal och rättspraxis (jfr t. ex. AD 1976 nr2 och 4) begränsar användningen av permitteringsinslitutet på den svenskaarbetsmarknaden och på den enskilde arbetsgivaren lägger ett betydandeekonomiskt ansvar mot de anställda i form av perrnitteringslöner, är dettydligt att ansiällningsskyddslagen inte löser alla de problem som hängersamman med permitteringar. Problemet är vidare inte bara ekonomiskt. Detgäller också rätlen för den anställde till meningsfylld sysselsättning. I dettasammanhang kan.också uppmärksammas problemen för säsongarbetslösa arbetstagaremed objektsansiällning och det förslag om utbildning för sådana arbetstagaresom AU 1977/78:8 9 bör därför tillsättas för att närmare studera de frågor som jag nu harberört. Utgångspunkten för kommitténs arbete bör vara att med förstärktekonomiskt skydd för den anställde söka finna anordningar varigenomarbetsgivarnas möjligheter alt utge uppsägnings- och permilte-ringslönförbättras i de situationerdå andra alternativ inte står till buds. Ävenalternativ till uppsägning eller permitlering -1, ex. omplacering, omskolningeller vidareutbildning - bör övervägas av kommittén. Del ligger i sakens naturatt de nu berörda problemen inte uteslutande kan lösas genom ändringar ianställningsskyddslagen. Jagavser att till kommittén överlämna de framställningar som har inkommit tillarbetsmarknadsdepartementet i dessa frågor. Kommittén bör vidare i sitt arbetesamråda med utredning(A 1974:08) om en allmän arbetslöshetsförsäkring. Ytteriigareen fråga som rör arbetslösheten bör uppmärksammas av kommittén. Jag tänker påde grupper - kanske framför allt ungdomar och kvinnor men även äldre ochhandikappade -som har svårt att komma in på arbetsmarknaden på grund av debegränsade möjligheter som finns för provanställning, praktikarbete ochliknande anställningsformer (jfr InU 1974:26 och mot. 1976/77:542). Fleraorganisationer har framhållit hur förelagen med hänsyn tillanställningsskyddslagens regler tvekar att nyanställa arbetstagare, vilkaskvalifikationer är oprövade inom det tilltänkta arbetsområdet. Visar det sigatl anställningsskyddslagens regler om möjligheten att träffa kollektivavtalom provanställning eller tidsbegränsad anställning och tillämpningen avkollektivavtalen inte har fungerat på ett tillfredsställande sätt börkommittén överväga sådana jämkningar i lagstiftningen atl den medger enrörlighet inom arbetslivet som är önskvärd från samhällets sida utan att desssyfte förändras. Sådana ändringsförslag bör läggas fram skyndsamt. Kommitténbör också uppmärksamma de särskilda problem som finns i verksamheter där enflexibilitet i rekryteringen och en viss genomströmning av arbetstagare ärnaluriig med hänsyn till verksamhetens art (jfr mot. 1976/77:164) och vid behovlägga fram förslag till hur dessa problem skall lösas. nu berörda frågorna, vilka i betydande mån rör de nytillträdandes situationpå den svenska arbetsmarknaden, bör kommittén samråda medsysselsältningsulredningen (A 1974:02) och kommittén (Ju 1976:08) med uppgiftatt utreda frågor om jämställdhet mellan män och kvinnor, m. m. Kommittén börockså överväga i vad mån lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjandeåtgärder kan behöva justeras eller byggas ut för alt samhället skall få ökademöjligheteratt komma till rätta med arbetslöshet av delta slag. Underde tre gångna åren har inom också uppmärksammalsvissa problem i den gällande lagstiftningen och tillämpningsfrågor, som intehar kunnat lösas genom kollekiivavtalreglering. Även domar från arbetsdomstolenvisar på liknande problem, t. ex. rörande lagens preskriptionsregler (AD 1976 nr88 och 1977 nr 17). Kommittén bör därför göra en lagieknisk översyn och ta uppsådana tillämpningsfrågor i övrigt som aktualiseras av arbetsmarknadens parter.Därvid bör den bl. a. undersöka i vad mån reglerna om varsel m. m. kansamordnas med de nya förhandlingsreglerna i lagen (1976:580) om medbestämmandei arbetslivet. Vidare bör tillämpningsfrågor som särskilt- rör den mindreföretagsamheten beaktas. Översynen bör också beröra de administrativa problemenkring lagens förfaranderegler och de därmed sammanhängande skadeståndsfrågorna. AU 1977/78:8 10 har till regeringen överlämnat dåvarandeinrikesulskollels betänkandednU 1975/76:18 s. 6, rskr65) med förslag lillöversyn av reglerna i 33 § anställningsskyddslagen om långtidssjuka. Också denfrågan bör behandlas av kommittén. Jaganser det också lämpligt att lill kommittén överlämnas andra frågor som haraktualiserats i och som hänger samman medanställningsskyddslagen. Jagvill slutligen påpeka att del numera har inletts ett betydande forskningsarbetekring arbelslivsfrågorna. I den mån det är möjligt och lämpligt kan kommitténdär söka underiag för sina bedömningar. Uppsägningoch avskedande m. m. I motionen 891 av m. fl. (vpk) anförsbl. a. att som lagen om anställningsskydd varit i kraft harbesannats de farhågor som vpk framförde vid lagens antagande. Arbetsdomstolenhar, framhålls del, i de avgörande fallen tillmötesgått arbelsköparna i deraskrav på rätt till uppsägningar och avskedanden. Deltagande i s. k. allvarligkonflikt som strider mot avtal eller lag anses som saklig grund för bådeuppsägning och avsked. Olämpligt uppträdande, olovlig bortovaro ochsamarbetssvårigheter har fått utgöra grund för uppsägning. Delta kanmotionärerna inte godta. Deskadeståndsbelopp som dömts ut för brott'mot varselskyldighel och skyldighetalt lämna anvisning om ogillighelstalan vid uppsägning m. m. anses avmotionärerna vara för låga. Ett minimibelopp om . bör införas i 38 och den enskilde bör vara tillförsäkrade skadestånd. Sistameningen i 38 S bör därför utgå. Även sista meningen i 39 § bör utgå för alt geyngre arbetare med relativt kort anställningslid ett säkrare anställningsskydd. Vpk:skrav att de som anvisats beredskapsarbete, arkivarbete etc. bör omfattas avlagen har visat sig välgrundat. Punkten 4 i I S bör alltså utgå. Anledningsaknas att från lön under uppsägningslid avräkna lön intjänad i annan anställningeller utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning enligt reglerna i 13 S.Denna paragraf bör därför utgå. Arbetsköparnasmöjligheter enligt 21 i? till permitteringar bör beskäras. Nuvarande regler germöjligheter alt införa korllidsvecka. I10 och 20 SS bör göras tillägg av innebörd att besked om uppsägning elleravskedande skaW lämnas inte bara till arbetslagaren ulan också lill denfackliga organisationen. Reglernai 5 S om tidsbegränsade anställningar ger enligt motionärerna alltför storamöjligheter att avtala bort tillsvidareanställning. Sådant avtal bör varagiltigt först efter del alt har godkänt avtalet. Avtalom andra uppsägningstider än som föreskrivs i 11 S bör endast få avse längreuppsägningslider än . Dessutom bör föreskrivas att alla oavsettålder är berättigade till sex månaders uppsägning om anställningen varat vissminsta tid. AU 1977/78:8 II Den överläggningsrätt som enligt lagen tillkommerfackliga organisationer bör Omfatta alla fackliga organisationer av någorlundastorlek, inte bara organisationer som är eller brukar vara bundna avkollektivavtal (32 §). Motsvarande ändring bör också göras i de särskilda reglersom gäller för statstjänstemännen. Lagen om anställningsskydd anger inte närmare vadsom skall anses som saklig grund för uppsägning. 1 den proposition som låg tillgrund för lagstiftningen om trygghet i anställningen (1973:129) anges dockrelativt utföriigt vad som skall anses som saklig grund. Det gäller även fråganom deltagande i arbetskonflikt. Vidriksdagsbehandlingen av nyssnämnda proposition yrkade vpk i en partimotion attdeltagande i arbetskonflikt aldrig skulle utgöra grund för uppsägning. Imotioner av , och i m. fl. (s)begärdes att skulle uttala atl deltagande i lovlig konflikt inteskulle ulgöra saklig grund för uppsägning samt att vid den rättsligabedömningen av deltagande i olovliga konflikter hänsyn skulle tas lill deomständigheter som utlöst konflikten. Inrikesutskoltel(InU 1973:36) förklarade sig dela uppfattningen att deltagande iarbetskonflikter normalt inte är giltig anledning till uppsägning. Detta gällernaturiigtvis i utpräglad grad vid lovliga konflikter. Inte heller vid olovligakonflikter, framhöll utskottet vidare, bör en arbetsgivare ha rätt att utanvidare säga upp arbetstagare, utan hänsyn bör tas till de omständigheter somutlöst konflikten. I övrigt hänvisade utskottet till atl frågor av detta slagbehandlades i arbetsrättskommitténs då pågående utredningsarbete. 1 enlighetmed utskottets hemställan (reservation av vpk) beslöt lämnamotionerna utan åtgärd. Kravetatt deltagande i strejk aldrig skall få utgöra giltig grund för uppsägningaktualiserades på nytt av vpk i motioner till 1974 och riksdagar (InU1974:14 och 1975/76:18), och det återkom i en motion av m.