bet · G101TU12 · 1977-12-31 00:00:00 — Chefen för flygvapnet anser att de civila flygbolagenspilotbehov är en fråga som kräver snabb behandling inom den civUa sektorn avsamhället. De redovisade konsekvenserna av förtidsavgången är även enligtförsvarsministern oroande. Enligtett av kommunikationsministern avgivet interpellations svar övervägs frågan om rekrytering av flygförare f. n; inom flygbolagen. För SAS del anses rekryteringsfrågan naturligen vara en skandinavisk fråga. Av svaret framgår vidare att den påbörjade reservoffi cersutbildningen av flygförare endast till iriycket liten del kan tillgodose flygbolagens pilotbehov. Möt denna bakgrund övervägs inom försvars- och kommunikationsdepartementen hui- både flygvapnets och flygbo lagens behov av flygföräreskaU kunna tillgodoses: - '"' Slutligenmå erinras om att SAS helt nyligen-till régerirtgeh inkommit med en begäran ömutredning beträffande den framtida civila grundutbildningen av piloter. Enligtvad utskottet erfarit kommer också departementschefen att föranstaltaom en utredning i ärnnet. vill framhålla betydelsen av att den sålunda aktualiserade fråganfår en snar lösning. I avvaktan pä resultatet av nämnda utredningsarbete synesemellertid någon särskild åtgärd från ' sida med anledning avifrågavarande motioner ej erforderlig. " I motionen 1977/78: 339..hemställs om, ytterligareåtgärder, för att förbättra konkurrensvillkoren för. Sfurups flygplats ienlighet med vad som anförts i motionen. Motionärerna pekar på attkonkurrensförhållandena för Sturaps del snabbt kan ändras genom dencharterskatt med . per charterresande y.arom förslag numera framlagts ipropositio-. nen1977/78: 98 med förslag till skatt på vissa resor, m. m. Mot bakgrund häravanser motionärema att det bör uppdras åt luftfartsverket att vidta sådanaåtgärder att den gynnsamma litvecklingen pä ytterligare främjas och attkostnadsrelationen gentemot Kastrap ej försämras. Ett yrkande med samma syftefinns i motionen 1977/78: 1714. Medanledning härav vill utskottet erinra om att luftfartsverket under år 1975undersökt chartermarknaden i med särskild inriktning påallmänhetens attityder beträffande avreseplats för semesterresor. Som en följdav undersökningens resultat har luftfartsverket utformat ett program föråtgärder för att bl. a. stimulera chartertrafiken på . Verket avser attbibehålla dessa stimulansåtgärder . Skulle under periodenväsentliga förändringar inträda i kostnadsrelationen mellan och Kastrupavser verket att vidta ytterligare åtgärder. Chefenför har i ett svar på en fråga i nyligenuppgivit att de stimulansåtgärder som vidtagits i syfteatt öka trafiken på medfört betydande trafikökningar. Utskottetvill starkt betona vikten av att konkurrensförhållandena för flygplatsej försämras och att frågan härom följs med största uppmärksamhet. Det synesdärvid angeläget att med anledning av charterskattens införande sådanaåtgärder vidtas att en snedvridning av konkurrensläget för ej blirföljden. Underhänvisning härtill finner utskottet förevarande yrkanden i vart fall f. n. ejböra föranleda någon särskild åtgärd från sida. Med anledning av yrkandet i motionen 1977/78: 574beträffande omgående start av projektering och byggande av ett nyttstationsområde med därtill hörande stationsbyggnad i får utskottetframhålla följande. Enligt luftfartsverkets anslagsframställning påbörjas underinnevarande budgetår programarbetet för en ny gemensam räddningsstation förcivil och militär flygtrafik samt om- och tillbyggnad av stationsbyggnaden.Flygstationsomrädet anses böra flyttas med hänsyn till flygflottiljensbehov samt på grund av att nuvarande område saknar expansionsmöjligheter förden civila luftfarten. Med anledning härav uppges att en dispositionsplankommer att upprättas under innevarande budgetår. Det torde få ankomma påluftfartsverket att med hänsyn till trafikbehov, flygsäkerhetskrav på platsenm. m- bedöma i vilken takt utbyggnaden i fråga bör ske. Ianslutning till det anförda må dock näninas att Norrbottendelegationen tillregeringen hemställt om en permanent utbyggnad av flygplatsen. Om etttidigareläggande av en ny stationsbyggnad pä Kallax flygplats avarbetsmarknadspolitiska skäl anses lämpligt har givetvis inte trafikutskottetnågot att erinra häremot. Under hänvisning till det anfördafinner utskottet att motionen ej böra föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. 1. att till Flygplatserm. m. för /79 anvisar ett investeringsanslag av , 2. att avslår motionen1977/78: 1591, 3. att avslår motionerna1977/78: 219, 1977/78: 581 och 1977/78: 1588, 4. att motionema 1977/78: 339 och1977/78: 1714, yrkandet 3, inte föranleder någon särskild åtgärd frånriksdagens sida, 5. att avslår motionen1977/78: 574. 6.Statens lånefond för den mindre skeppsfarten. Utskottet tillstyrker regeringensförslag (s. 247248) och hemställer att till Statens lånefond för den mindreskeppsfarten för /79 anvisar ett investeringsanslag av . Garantitill Aktiebolaget /78. Utskottet till styrker regeringens förslag (s. 249) och hemställer att till Garanti till Aktiebolaget 1977/78 för /79 anvisar ett investeringsanslag av 30 000 000kr. DIVERSEKAPITALFONDER Statens vägverks förrådsfond Regeringen har (s. 250258) föreslagit riks dagen att 1. medge att statens vägverk lämnasde beställningsbemyndiganden gällande leveranser av vägmaskiner m. m. som ipropositionen förordats, 2. till Vägmaskiner m. m. /79 anvisa ett investeringsanslag av . I motionen 1977/78: 1224 av m.fl.(s) hemställs att beslutar 1.att tillgångsgrupperna maskincentralförråd och lagertillgångar (grustag m. m.och materielförråd) avförs från förrådsfonden, varvidanskaffning av hithörande tillgångar fortsättningsvis får skemed utgångspunkt i tillgängliga medel för väghållning, utan fastställande avsärskild utbetalningsram, 2. att förrädsfonden därvid böromvandlas till en fastighetsfond, där endast driftanläggningar ingår, 3. att de under kapitalbudgetenupptagna medlen omfördelas till resp. ändamål i enlighet med vad i motionenanförs. Såsom utskottet under punkten 1 i det föregåendeerinrat har numera (prop. 1977/78: 101, /78: 13, rskr1977/78: 118), på tilläggsbudget II till riksstaten förinnevarande budgetår anvisat 12,1 milj. kr. till Statens vägverks förrådsfond:Vägmaskiner m. m. Föredragandenhar för nästa budgetår tillstyrkt en medelsanvisning av 110 milj. kr. mot av verket föreslagna 159 milj. kr. Därvid erinras om att den i budgetpropositionen förordade medelsanvisningen tillsammans med vissa tidigareläggningar av investeringar innebär.en investeringsnivå som överstiger vad verket hemställt om. Denna investeringsnivå innebär enligt propositionen tillsammans med de möjligheter som finns att långtidsförhyra fordon och maskiner att verket i princip kan genom föra sina investeringsplaner på samma sätt som verket skulle ha gjort om förrådsfonden hade avvecklats och verket inte varit bundet av re striktioner i fråga om medelstilldelningen. Mot denna bakgrund har enligt föredragandens mening frågan om en avveckling av förrådsfon den inte längre samma aktualitet. I motionen 1977/78: 12i24 hemställs att riksdagenvid behandlingen'av budgetpropositionens förslag angående förrådsfond måtte be sluta att tillgångsgrupperna maskincentralförråd och lagertiUgångar (grustag m. m. och materielförråd) avförs från förrådsfon den, varvid anskaffning av hithörande tillgångar fortsättningsvis får ske med utgångspunkt från tillgängliga medel för väghållning, utan faststäl lande av särskild utbetålningsram, att förrådsfonden därvid bör om vandlas till en fastighetsfond där endast driftanläggningar ingår samt att de under kapitalbudgetén upiJtägna medlen' onifördelas till respektive än damål i enlighet med det ovan anförda; " .,:;,; Islutet beslöt emellertid regeringen att tidigarelägga indu stribeställningar för 44 milj. kr. och anläggningsarbeten för 21,4 milj. kr. har således totalt tillförts över 65 milj. kr. Enligt vad utskot tet erfarit innebär beslutet bl. a. att beställning av två färjor samt om- eller nybyggnad av nio vägstatiönér kunnat tidigareläggas. Med hänsyn härtill torde förslaget i budgetpropositionen täcka de behov som verket framfört i sina äskanden. ' ' ' ' ''' '-" Somvidare framgår av budgetpropositiörien har liumera tagit ställning tillproposifionen 1976/77: 130 med förslag fill riktlihjer för moderniseringav det statliga budgetsystemet. Enligt beslut (FiU 1977/78: 1) medanledning härav avses kapitalbudgeten komma att upphöra, och redovisningen avtillgångar på kapitalfonder kan ersättas med ett system med balansräkningar förberörda myndigheter. Frågan om avveckling av förrådsfonden kommer därmed attlösas i samband med att förslagen i nyssnämnda proposition genomförs. Regeringenhar slutligen i är beslutat om ytterligare åtgärder för attstimulera sysselsättningen. tillförs därvid medel för atttidigarelägga industribeställningar för 19,7 milj. kr., varibl. a. ingår enfärja till leden ÖresundGräsö. Underhänvisning till det anförda har utskottet funnit sig kunna godta föredragandensförslag och avstyrker motionen. 1. att medger attstatens vägverk lämnas de beställningsbemyndiganden gällande leveranser avvägmaskiner m. m. som i propositionen förordats, 2. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1977/78: 1224 till Vägmaskinerm. m. för /79 anvisar ett investeringsanslag av . 9.Sjöfartsmateriel m. m. Regeringen har (s.' 259265) föreslagit att 1. medge att lämnasdet beställningsbemyndigande gällande leveranser av sjöfartsmateriel som ipropositionen förordats, 2. till Sjöfartsmateriel m. m. /79 anvisa ett investeringsanslag av . För investeringarna i fond föreslårföredraganden för /79 en ram om 37 milj. kr. mot av verketförordade 79,9 milj. kr. Detav föredraganden förordade anslagsbeloppet inkluderar investeringar uppgåendetill . i medan verkets förslag upptar 230 000 kr.för detta ändamål utöver den ovan av verket föreslagna ramen. Ibudgetpropositionen erinras i sammanhanget om att Fonden för kanalfr. o. m. kommer att uppgå i fond (prop.1977/78: 13, /78: 8, rskr 1977/78: 102). Avden angivna medelsförbrukningen i övrigt avser 19,3 mUj. objektgruppenSjösäkerhet och 14,8 milj. kr. utrustning för Sjökartläggning. Av sistnämndabelopp avser 13 milj. kr. kostnader under budgetåret för det nyasjömätningsfartyget, för vilket den totala kostnaden enligtbudgetpropositionen beräknats fill ca 35 milj. 'pris--läge. Underobjektgruppen Isbrytarfartyg tas upp ett belopp av 2,4 milj. kr. I övrigt ingårmedel för Farleder med . och för utrustning för Sjöfartsinspektionenmed . Utskottettillstyrker den förordade ramen om 37 milj. kr. Vidaretillstyrker utskottet att erhåller det beställnings-bemyndigandeavseende leveranser av sjöfartsmateriel som departementschefen ibudgetpropositionen förordat. 1. att medger attsjöfartsverket lämnas det beställningsbemyndigande gällande leveranser avsjöfartsmateriel som i propositionen förordats, 2. att tillSjöfartsmateriel m. m. för /79 anvisar ett investeringsanslag av34 . Närvarande:Arne (). (), (), (), KurtHugosson (s), (), (), (), PerStjernström (c), (), (), (),(), () och (). 1.vid punkten 3 (anslagsbehov) beträffande medelsförbrukningen avEssen , , , , ,och (samtliga s) som' anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Utskottet vill" och på s. 9 slutar med "iövrigt" bOrt ha följande lydelse: Utskottetdelar helt- motionäremas uppfattning härvidlag.. Såsom i motionen anförts ärdet i en period- då de privata investeringarna viker, av stor betydelse attutnyttja resursutrymmet för att tidigarelägga statliga investeringar. Detinnebär dels att investeringsutrymme längre frarh kan frigöras, dels att ettvälkommet tillskott till efterfrågan av investeringsvaror erhålles. Isammanhanget må erinras orri att enligt den preli-. minära nationalbudgeten de.statliga : affärsverkens investeringar skulle komma att minska med. Detta måste som utskottet ser det vara i hög grad otillfredsställande.Mot denna bakgrund bör' därförytterligare åtgärder sättas in för att tidigarelägga produktiva investeringari de statliga affärsverken. Utskottet tillstyrker därför den av motionäremabegärda höjningen av medelsanvisningen. delsutskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att med anledning av regeringensförslag och med bifall till motionen 1977/78: 1590, yrkandet 2, till Teleanläggningarm. m. för /79 anvisar ett investeringsanslag av 1 072 900 000kr., 2.vid pimkten 4 (Statens järnvägars anslagsbehov) beträffandemedels-förbrukningen av , , , , , och (samtliga s) somanser att dels det avsnitt av utskottets yttrande på s. 15som börjar med "I samband" och slutar med "i fråga" bort haföljande lydelse: Isamband med sin behandling av motionerna har utskottet bl. a. hörtrepresentanter för de parter som gemensamt har att svara för pendeltågstrafikensutformning och omfattning m. m. i . Därvid lämnades bl. a.från representanter för SJ vissa uppgifter om den beräknadesysselsättningseffekten av arbetena med ett dubbelspår på sträckan en femårsperiod skulle nämligen denna utbyggnad ge arbete åt ca 600personer per är. Det konstaterades ocksä att en mycket stor del av dessa,arbeten är lämpliga att utföra som beredskapsarbeten, lågt räknat ca 300 perår. Föratt på kort sikt öka arbetskraftsefterfrågan som vi lång siktigt förstärker vår produkfionskapacitet och därmed våra sysselsätt ningsmöjligheter föreslår socialdemokraterna i sin motion 1977/78: 654 om den ekonomiska politiken m. m. att investeringarna skall ökas på bred front. Den investeringssatsning som föreslås och som omfattar industriinvesteringar, bostadsbyggande, investeringar i statliga företag och påslag på de statliga investeringarna bör leda till en ökning i efter frågan på arbetskraft främst inom byggnads- och anläggningsom rådet, men även inom industrin i övrigt. Förslagetom ökade offentliga investeringar har koncentrerats främst tillkommunikationssektorn, där de snabbt kan påverka landets samladeproduktionsmöjligheter. Mot denna bakgrand och särskilt med hänsyn till denbetydande sysselsättningsökning som arbetena med dubbelspåret på sträckanÄlvsjöFlemingsberg kommer att leda till har utskottet funnit det angeläget attde sätts i gång. Utskottet tillstyrker därför i denna del förslaget imotionen 1977/78: 1640. Ocksåden i motionen 1977/78:1640 föreslagna upprustningen av är enligtutskottets uppfattning ett angeläget önskeriiål,- som det nu finns starka skälatt tillgodose av sysselsättningsskäl samt därför' attarbetena lättare kan utföras när trafiken är låg. Även dé i motionen i övrigtförordade investeringarria måste enligt utskottets uppfattning bedömas som ihög grad angelägna och bör därför med hänsyn inte minst tillarbetsmarknadsläget nu komma till stånd. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att med anledning av regeringensförslag och. motionen 1977/78: 1236, med bifall till motionen 1977/78: 1590,yrkandet 1, och med avslag pä motionen 1977/78: 1228, nämnda motion såvitt nuär i fråga, till Järnvägar m. m. för /79 anvisar ettinvesteringsanslag av . 3.vid punkten 5 (anslagsbehov) beträffande frågan omdispositions- och utbyggnadsplan för av , , , , , ochSten-Ove (samtliga s) som anser att dels det avsnitt av utskottets yttrande som på s.20 börjar med "Enligt regeringens" och på s. 21 slutar med "ifråga" bort ha följande lydelse: Somriksdagen (/78: 9,:rskr 1977/78: 101) tidigare framhållit förutsätter enåterflyttning av inrikeslinjetrafiken från till att överenskommelsehärom förhandlingsvägen kan uppnås mellan parterna, dvs. i första handluftfartsverket och berörda kommunala myndigheter. Sådana överläggningarskulle i så fall också innefatta en noggrann och förutsättningslös prövning avsamtliga på frågans bedömning i övrigt inverkande omständigheter. Det böremellertid erinras om att anfört att man inte anseratt flygbullret kan nedbringas till acceptabel nivå och att såsom ettcentralt område bör användas för andra ändamål än flyg. Dettorde emellertid komma att dröja avsevärd tid innan'det är realistiskt att fåett fast underlag för en bedömning av de nämnda och andra avgörande frågor.Lägger man därtill den uppfattning som redovisas från de kommunalamyndigheterna i synes det helt uppenbart att det inte ärrealistiskt att vänta att överläggningarna skall kunna resultera i en snabbenighet om återflyttning av inrikestrafiken till . uppfattning bör de aviserade överläggningarna med de kommunalainstanserna i avse de konsekvenser för somuppstår i samband med att linjeflygstrafiken definitivt utlokaliseras tillArlanda. Återstående flyg på , allmänflyget, är en primärkommunalangelägenhet. Motdenna bakgrand bör uttala att något uppdrag ät luftfartsverket attsnarast utarbeta en detaljerad dispositions- och utbygg- nadsplanför som inrikesflygplats inte är behövligt. luftfartsverketsprojekteringskostnader minska med ca 1 milj. kr., vilket bör leda till enökning av luftfartsverkets överskott med motsvarande belopp. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att med anledning av motionen 1977/78:1591 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört beträffandedispositions- och utbyggnadsplan för , 4.vid punkten 8 (Vägmaskiner m. av , , ,, , och (samtligas) som anser att utskottet bort tillstyrka motionen 1977/78: 1224 samt attdärför dels det avsnitt av utskottets yttrande som på s.24 börjar med "I slutet" och på s. 25 slutar med "avstyrkermotionen" bort ha följande lydelse: Detförhållande som råder, med ä ena sidan en verksamhet finansierad överdriftbudgeten och å andra anskaffning av hjälpmedel i form av främst fordon ochmaskiner över kapitalbudgeten, är inte rationellt. möjligheter attanskaffa erforderliga hjälpmedel begränsas eller försväras med negativaåterverkningar på möjligheterna att bedriva en rationell produktion. rådandeförhållanden ökar också onödigtvis väghållningskostnaderna. Dessutom gällerolika budgetperioder, kalenderår resp. budgetår. Totaltupptas vägväsendets anslag till över 3 800 milj. kr. Om endastanslagen till drift och byggande av statsvägar beaktas, framgår att dessaupptas till nära 3 000 milj. kr. Jämfört med dessa belopp är investeringsmedlentill maskincentralförråd och lagertillgångar mycket små (95 milj. kr.1978/79). Inomramen för drift- och byggnadsanslagen har således möjligheter attfritt göra avvägningar av olika slag till belopp som är väsentligt mycketstörre än i fråga om beloppen till dessa investeringar. Fråganom en avveckling av förrådsfond var uppe till behandling itrafikutskottet så sent som vid behandlirigen av innevarande års budget medanledning av motionen 1976/77: 384 om för-, rädsfonds avveckling.Utskottet vidhöll sin tidigare deklarerade uppfattning i frågan och förutsatteatt ett förslag till omläggning skulle läggas fram i innevarande årsbudgetproposition. Detta har emellertid icke skett. Enligtriksdagens beslut (FiU 1977/78:1, rskr 1977/78:19) med anledning avpropositionen 1976/77: 130 med förslag till riktlinjer för modernisering avdet statliga budgetsystemet avses kapitalbudgeten komma attupphöra och redovisningen av tillgångar på kapitalfonder kan då ersättas avett system med balansräkningar för berörda myndigheter. Frågan om avvecklingav förrädsfonden torde i och för sig komma att lösas i samband med attförslaget genomförs. Enligt nyssnämnda proposition kan en omläggning avbudgetsystemet emellertid förutsättas ske tidigast inför /80.Med hänsyn till de redovisade skälen för en omläggning finner utskottet detdärför vara angeläget att en förändring beträffande förrådsfonden genomförsredan fr. o. m. nästa budgetår. Utskottet föreslär därför att de påkapitalbudgeten upptagna medlen för förrädsfonden, tillgångsgruppernamaskincentralförråd (motorfordon och maskiner, färjor m. ochlagertillgångar, får av användas under samma förutsättningar och församma ändamål som gäller för anslaget Drift av statliga vägar. delsutskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. att med anledning av regeringensförslag och med bifall till motionen 1977/78: 1224 beslutar att a. tillVägmaskiner m. m. för /79 anvisa ett investeringsanslag av , b. tillgångsgruppernamaskincentralförråd och lagertillgångar (grustag m. m. och materielförråd) avförs från förrådsfonden, varvid anskaffning av hithörande tillgångar fortsättningsvis får ske med utgångspunkt i tillgängliga medel för väghållning, utan fastställande av särskild utbetalningsram, c. förrådsfondendärvid bör omvandlas till en fastighetsfond där endast driftsanläggningar ingår, d. de underkapitalbudgeten upptagna medlen omfördelas till respektive ändamål i enlighet med vad som anförts i motionen. vidpunkten 4 (Statens järnvägars anslagsbehov) 1. beträffandemotionen 1977/78: 298 om SJ:s verksamhet i av () somanför: SJ:s verkstäder i innefattar för närvarandeavdelningar för mekanisk verkstad, truckverkstad, plåtslageri och smedja samtfjäderverkstad. Där sker underhäll och ny tillverkning av fjädrar, underhålloch reparation av Ba-maskiner, truckar och spårbundna fordon av typmotordressiner och maskinell utrastning till banavdelningen,snöröj-ningsmaskiner osv. SJ:ssenaste rationaliseringsutredning och förslag om samordning av kapaciteten vidSJ:s trettiotal järnvägsverkstäder i landet synes tills vidare inte innebäranågra förändrade förutsättningar för . En rad faktorer påverkaremellertid utvecklingen vid Bollnäsverkstaden, vilket innebäratt de anställda och deras fackliga organisationer har anledning att känna oroinför framtiden. Ensådan orsak är det anställningsstopp som varit rådande och sominneburit att de anställda reducerats till ca 130, vilket är en tredjedel motvad som en gång varit. Risk för ytterligare avveckling föreligger. Detta ärolyckligt inte bara för de anställda utan för hela kommunen som är i stortbehov av fler arbetstillfällen, särskilt på verkstadssidan, eftersom kommunensedan tidigare är dåligt industriellt ut-, vecklad. Etthävande av anställningsstoppet skulle gynnsamt påverka verkstadens möjligheteratt göra sig gällande på den öppna marknaden. Verksamhetenvid verkstaden borde emellertid kunna effektiviseras genom att sammanföra lämpligaarbetsuppgifter till Bollnäsverkstaden utan att detta innebär negativaverkningar för andra orter. Olika former av produktutveckling, eventuellt isamarbete med övriga statsverk, borde kunna prövas och utgöra alternativ föratt trygga jobben i . Detfinns emellertid en rad positiva fakta att anföra när det gäller SJ:sverkstäder i . Sädana är tillgångarna till en yrkesskicklig ar-betarkåroch en kunnig arbetsledning, ett centralt läge med god service ochlokaler som får anses som goda vad beträffar disponibla utrymmen. Efterövertagandet av driftverkstaden har stora nyrepa-rerade lokaler ställts tillförfogande, vilka borde kunna utnyttjas pä ett vettigare sätt med lämpligaarbetsuppgifter och inte som , tomma lagerlokaler. Detvore därför angeläget och önskvärt att berörda parter och representanter förregering och riksdag vid överiäggningar med statliga verk och SJ:s centralaledning överväger de förslag och synpunkter som i motionen 1977/78: 298anförts. 2.beträffande motionen 1977/78: 379 om ombyggnad och upprustning avjärnvägsstationen av () som anför: Som i motionen 1977/78: 379 framhållits finns i daginom med undantag av Stockliolms central endast en fjärrtågssta-tion, Södra.Stationen togs i brak 1927 och är huvudstation inom kommunen medexpress- och snälltågstrafik på linjerna StockholmGöteborg ochStockholmMalmö, med regional tågtrafikStockholm/SödertäljeSträngnäs/, med pendeltågstrafik SödertäljeSStockholmMärsta och med lokaltågstrafik S och SödertäljeSSödertälje C. Därutöver förekommer en relativt omfattande godsvagnsväxlingvid stationen. Tågtrafikenär, som framgår av detta, omfattande och varierande. Trafiken har vidare ökatoch ändrat karaktär betydligt . Den störstaförändringen skedde då den tidigare lokaltågs- trafikenStockholmSödertälje C ersattes av pendeltågen . Trafiken drivs avstatens järnvägar på uppdrag av AB enligt ettsärskilt avtal, det S: k. pendeltågsavtalet, som upprättades ochundertecknades av KSL och SJ.