bet · G101KrU24 · 1977-12-31 00:00:00 — Såväl förriksradion som för lokalradion och utbildningsradion är självständighet ifråga om ekonomi, teknik, organisation, administration och personalfrågorviktiga förutsättningar för självständighet också i programverksamheten.Utskottet avstyrker alltså motionen 1977/78: 1785, yrkande 1. Likaså avstyrkerutskottet motionen 1977/78: 1796, yrkandena 1, 2, 3 och 4. Slutligen avstyrkerutskottet också motionen 1977/78: 1799, yrkande 1 d, såvitt nu är i fråga. Moderbolaget i den föreslagna nya koncernenbehandlas i propositionen i kapitel 4.2.2 (s. 162165) och dotterbolagen, defyra programbolagen, i kapitel 4.2.3 (s. 165170). I förstnämnda kapitel angesatt moderbolaget i princip bör ha beslutande uppgifter endast inom fyra områdensom rör programbolagens verksamhet, nämligen ingivande av anslagsframställningarför koncemens samlade verksamhet, beslut om medelstilldelning tillprogrambolagen inom givna KrU 1977/78: 24 22 totalramar,fördelning av sändningstiden mellan programbolagen och tillsättande avmajoriteten av ledamöterna i programbolagens styrelser. Vidare framhålls bl. a.att moderbolaget måste ha ett övergripande ansvar för planeringsverksamheteninom hela koncemen, som det är angeläget att programbolagen inom sinaresp. områden bedriver en egen planering. Vikten av ökad självständighet förolika verksamhetsgrenar betonas också. Vadbeträffar moderbolagets styrelse uttalar föredragande statsrådet att det ärhans avsikt att vid kommande förhandlingar söka nå överenskommelse om att iföretagets bolagsordning skall intas en bestämmelse om att styrelsen skallbestå av totalt 15 ledamöter. Av dessa bör ordföranden och sex övrigaledamöter utses av regeringen, fem av aktieägarna och två, i enlighet med lag,av de anställda inom bolaget. Den femtonde ledamoten bör vara moderbolagetsverkställande direktör. Några suppleanter bör inte finnas, bortsett från delagstadgade två suppleanterna för personalrepresentanterna. Ifråga om de fyra programbolagen anförs i kapitel 4.2.3 i propositionen attdessa bör vara helt självständiga dotterbolag med rättigheter och förpliktelserfastställda i avtal, som de tecknar direkt med staten. För att bolagen skall fåden avsedda självständigheten i programverksamheten måste de utöver frihetatt använda tilldelade ekonomiska resurser ha frihet att utforma den egnaorganisationen, tekniken, administrationen och ekonomiska förvaltningen samtatt bestämma om personalpolitik och personalrekrytering. , i vilket först och främst skall ingå två programenheter(nuvarande och ) föratsätts att de båda programenheterna var för sigskall ansvara för sin programverksamhet. Detta utesluter inte att de bådaenheterna bör eftersträva en viss koordination. Detbetonas i propositionen att avsikten är att kommande avtal med de fyraprogramföretagen endast skall behandla frågor av mera principiell betydelse.Samma synpunkt har varit vägledande vid angivandet i propositionen avriktlinjer för organisationen av programföretagen. framhålls det somett ansvar för samtliga företag inom koncernen att medverka till att företagenfår den avsedda friheten och självständigheten både i programverksamheten och iövriga avseenden. Vidare betonas vikten av samarbete mellan företagen, grundatpå frivilliga uppgörelser. Ifråga om styrelserna i programbolagen görs i propositionen ett uttalande avsamma innebörd som beträffande moderbolagets styrelse. I propositionen räknasmed att programbolagens styrelser bör bestå av 14 ledamöter, varav ordförandenoch tio andra utses av moderbolagets styrelse och två av personalen.Verkställande direktören bör vara självskriven ledamot. Suppleanter bör finnasendast för personalrepresen-tantema. KrU 1977/78: 24 23 Av de synpunkter på programföretagen och derasorganisation som i övrigt presenteras i detta kapitel av propositionen fårutskottet, med hänsyn till föreliggande motionsyrkanden, nämna att avsikten äratt till det nya riksradiobolaget skall föras dels enheten för utlandsprogram,dels från den nuvarande företagsgemensamma teknikenheten avdelningen förljudradioteknik. Synpunkter och yrkanden som gäller moderbolaget ochde fyra programbolagen har framförts i en rad motioner. En av dessa, nämligen1977/78: 1784 av (), är villkoriig så till vida att denendast gäller om yrkandena i organisationsfrågan i den socialdemokratiskapartimotionen 1977/78: 1796 inte vinner bifall. I de nu aktuellamotionerna yrkas följande, nämligen iden av m. fl. (vpk) väckta motionen 1976/77: 68 att riksdagenbeslutar uttala att bör utträda ur (), iden av m. fl. (vpk) väckta motionen 1977/78: 1799, såvitt nu är ifråga, att uttalar att bör utträda ur (yrkande 5), iden av () under ovan angiven föratsättning väcktamotionen 1977/78: 1784, såvitt nu är i fråga, att beslutar att somsin mening ge till känna vad som i motionen anförts om programföretagensstyrelser (yrkande 1), iden av (apk) och (apk) väckta motionen 1977/78: 1785,såvitt nu är i fråga, att beaktar vad i motionen anförts, varmed idetta sammanhang åsyftas rätt för lokalradion att förhandla med Radioom sändningstid (del av yrkande 2), iden av () väckta motionen 1977/78: 1786 att beslutaratt ge regeringen till känna vad som i motionen anförts beträffandelokalradiochefens rätt att i vissa fall bryta riksprogrammet, iden av m. fl. (s) väckta motionen 1977/78: 1788 att riksdagenbeslutar att i enlighet med radioutrednings förslagskall utgöra ett eget lokalradioområde, iden av Hans Nyhage m. fl. (m, c, fp) väckta motionen 1977/78: beslutar om en delning av lokalradioområdet (), så att blir ett eget lokalradioområde. o. m. , iden av m. fl. (s) väckta modonen 1977/78: 1796, såvitt nu är ifråga, att beslutar 1. att som sin mem'ng geregeringen till känna vad som i motionen anförs om teknikens organisation(yrkande 5), 2. att enheten för utlandsprogramskall bestå som självständig programenhet i (yrkande 6), 3. att ge regeringen till kännavad som i motionen anförs om antalet KrU 1977/78: 24 24 ledamöteroch suppleanter i styrelserna för , Lokalradio ochSveriges Utbildningsradio samt om sättet att utse ledamöter och suppleanter(yrkande 9). Somstöd för yrkandena i motionerna 1976/77: 68 och 1977/78: 1799 (yrkande 5)uttalas att ett medlemskap i är oförenligt medden självständiga ställning som radioföretaget bör ha. Eftersom statentillsätter en majoritet av styrelse kan ett uttalande avriksdagen om att bör lämna väntas fåavsedd effekt. Imotionen 1977/78: 1784 angående programföretagens styrelser erinrar motionärenom att det i propositionen sägs att styrelserna i programbolagen, vilka utsesav moderbolaget, återspeglar de olika intressen som kommer att vara företräddai detta bolags styrelse. Motionären uttalar att ledamöterna i programbolagensstyrelser får andra uppgifter än ledamöterna i moderbolagets styrelse. Detfinns ur den aspekten inga skäl att låta de öhka styrelserna få likartadsammansättning. Styrelseledamöterna i programbolagen bör inte i första handrepresentera intressen utanför utan utses av moderbolagetsstyrelse utifrån sina personliga kvalifikationer på det publicistiska,administrativa och konstnärliga området. Vidare uttalas att styrelsen endastbör bestå av nio ledamöter, varav två personalföreträdare. Deti motionen 1977/78: 1785 framförda yrkandet om rätt för lokalradion attförhandla med om sändningstid motiveras i motionen med attutbildningsradion har en dylik rätt. Härmed torde åsyftas ett uttalande avutbildningsutskottet i betänkandet UbU 1976/ 77: 8 (s. 13) att frågan omutbildningsprogramorganets framtida sändningsutrymme t. v. bör kunna lösasgenom förhandlingar med och i förekommande fall lokalradion. Lokalradionmåste få större rörelsefrihet än nu när det gäller nyhetsbevakning ochangelägen samhällsinformation, anförs det i motionen 1977/78: 1786. Om chefenför ett lokalradioområde finner det angeläget att gå in i riksradions program 3måste han , säger motionären, begära tillstånd från . Motionärenmenar att den lokale chefen vid en katastrof av den omfattning som exempelvisden i bör ha rätt att bryta riksprogrammet. Yrkandenai motionerna 1977/78: 1788 och 1793 om att skall utgöra egetlokalradioområde överensstämmer med yrkanden som , senast hösten1977, prövats av (KrU 1977/ 78:1). Motiveringen är bl. a. den attområdet har ett befolkningsunderlag som är större än flera av de nuvarandelokalradioområdenas, att det näringsgeografiskt är mycket enhetligt, att det ärskilt från i vad gäller såväl läns- som landstingstillhörighet och attdet i det nuvarande GöteborgBorås-området är svårt att tillgodose olikaberättigade önskemål från invånarnas sida. KrU 1977/78: 24 25 1 motionen 1977/78: 1796 uttalas att det börankomma på ledningen för att själv besluta om teknikensorganisation. Därvid bör det prövas, anser motionärerna, om drifttekniken kanknytas närmare till programenheterna. Detta uttalande bör enligt yrkande5 i motionen ge till känna för regeringen. Medanledning av propositionens uttalande om enheten för utlandsprogram har imotionen 1977/78: 1796 föreslaghs att beslutar att enheten förutlandsprogram skall bestå som självständig programenhet i föreslog att utlandsradion borde ingå i radioenheten ochalltså upphöra som självständig enhet. Motionärerna anser att vad utredningendärmed ville uppnå, bl. a. bättre förutsättningar för personellt samarbete,mycket väl kan vinnas utan denna organisationsförändring. Dettillkännagivande som föreslås i yrkande 9 i motionen 1977/78: 1796 gällersammansättningen och tillsättandet av styrelserna för , och . bör enligtmotionen bestå av 15 ledamöter och utses på samma sätt som styrelsen imoderföretaget enligt regeringens förslag. Vidare föreslås att det skallfinnas suppleanter för ledamöterna i styrelsen och att antalet suppleanterskall ökas med en. Vadbeträffar styrelsen för lokalradion föreslås i motionen att antalet ledamöterskall vara tio, dvs. en mer än , vilket motiveras med attverkställande direktören bör ingå i styrelsen. Det bör finnas en suppleant ävenför denne. Mot propositionens förslag att moderbolaget skall utse flertaletstyrelseledamöter ställer motionärerna ett förslag om att i nära anslutningtill nuvarande ordning regeringen skall utse fem ledamöter (inkl.ordföranden), bolagsstämman två och personalen två, medan verkställandedirektören bör vara självskriven. Ersättare för verkställande direktören börutses av styrelsen. I övrigt bör tre suppleanter utses av regeringen, en avbolagsstämman och två av personalen. Ifråga om utbildningsradion föreslår motionärerna att regeringen skall utse sjustyrelseledamöter och personalen två. Verkställande direktören bör ingå somsjälvskriven ledamot och ersättare för honom utses av styrelsen. Fyrasuppleanter bör utses av regeringen och två av personalen. Utskottet vill först erinra om att vad som i propositionensägs om sammansättningen av styrelserna i moderbolaget och programföretagen ochsättet för deras utseende inte innebär något förslag till utan endastett angivande av riktlinjer som föredragande statsrådet avser att följa iunderhandlingar med bolagen. Utskottet som ansluter sig till dessa riktlinjerfinner inte att vad som anförts i motionen 1977/78: 1784 om storleken avstyrelserna i programbolagen och om de synpunkter KrU 1977/78: 24 26 sombör beaktas vid utseendet av styrelseledamöter bör föranleda det i yrkande 1 imotionen angivna uttalandet av . Yrkandet avstyrks därför. Detuttalande som enligt yrkande 9 i motionen 1977/78: 1796 bör göra omantalet ledamöter och suppleanter i styrelserna för , och hänför sig till den organisation i motionen. Eftersom motionens yrkanden om den framtidaorganisatoriska ramen för radio- och TV-verksamheten avstyrkts av utskottet,avstyrker utskottet också nu förevarande yrkande 9. Avsamma skäl avstyrker utskottet yrkande 5 i motionen 1977/78: 1796 om etttillkännagivande angående teknikens organisation. Beträffandeenheten för utlandsprogram uttalas i propositionen att den bör föras tillriksradioföretaget utan att dess ställning i övrigt anges. Det betonassamtidigt i propositionen att företaget självt bör ansvara för sin inreuppbyggnad. Med hänvisning till att utredningen (UD 1977: 01) om det svenskakultur- och informationsutbytet med utlandet enligt sina direktiv kommer attberöra utlandsprogram förordas vidare i propositionen attfrågor som rör enheten för utlandsprogram och dess ställning på nytt tas upptill behandling i samband med prövningen av förslagen från nämnda utredning.Utskottet förutsätter att enheten för utlandsprogram i avvaktan på dettabibehåller sin självständiga ställning. Mot denna bakgrund erfordras enligtutskottets mening inte det i motionen 1977/78: 1796, yrkande 6, föreslagna beslutet.Däremot bör som sin mening ge till känna för regeringen vadutskottet nu anfört i denna fråga. Vadangår den "rätt att förhandla" med om sändningstidsom enligt motionen 1977/78: 1785 tillkommer utbildningsradion och börtillerkännas även lokalradion konstaterar utskottet att någon rätt tillförhandling i mera strikt arbetsrättslig mening dvs. en förhandling mellanlikaberättigade parter inte föreligger för utbildningsradion i detsammanhang som är i fråga. Vad som förekommer torde snarare böra betecknassom överläggningar. Formellt föreligger härvidlag inga skillnader mellanutbildningsradion och lokalradion. Utskottet avstyrker motionen 1977/78: 1785såvitt nu är i fråga (del av yrkande 2). Motionen1977/78: 1786 om rätt för lokalradiochef att i vissa fall bryta riksprogrammetger utskottet anledning att först framhålla vikten av att både riksradion ochlokalradion kan användas för brådskande meddelanden i direktakatastrofsituationer. Att det i enstaka fall kan uppkomma kompetenskonflikterär förståeligt, men utskottet anser att riksradioföretaget och lokalradion utannågra direktiv från sida bör kunna komma överens om vilka regler somskall tillämpas därvidlag. Utskottet anser därför att motionen 1977/78: 1786bör avslås av . KrU 1977/78: 24 27 Vid upprepade tillfällen, senast i betänkandet KrU1975: 6, har ut skottet haft att ta ställning till yrkanden om uttalanden avriksdagei om att bör utträda ur Svenska arbetsgivareföreningenVid samtliga tillfällen har yrkandena avstyrkts av utskottet med hän visningtill ställning som fristående icke-statligt företag ochdärefter avslagits av . Utskottet avstyrker även nu föreliggandeyrkanden av samma itmebörd som framförts i motionerna 1976/77: 68 och 1977/78:1799 (yrkande 5). Fråganom en indelningsändring som gör till ett fristående lokalradioområdehar upprepade gånger tagits upp i riksdagsmotioner. Senast behandlades fråganav kulturatskottet i betänkandet KrU 1977/78: 1. Utskottet avstyrkte då ettyrkande av nämnda innebörd med hänvisning tUl att någon erfarenhet ännu intekunnat vinnas av beslutet att och med omkringliggande kommunerskall utgöra ett lokalradioområde. erinrade utskottet om ett tidigareuttalande om att utskottet utgick från att lokalradioföretaget framgent, om detvisade sig påkallat, skulle föreslå åtgärder i fråga om indelningen ilokalradioområden. Utskottetfinner det önskvärt att Lokalradio, efter hand som erfarenheter vinnsav nuvarande indelning i lokalradioområden, överväger möjligheten ochlämpligheten av den i motionerna önskade förändringen beträffande Boråsområdetoch därvid överväger i vad mån det finns skäl att aktualisera någonförändring i övrigt i indelningen i . Olika alternativ bör alltsåundersökas. Av det nu sagda framgår att utskottet inte anser sig böratillstyrka motionerna 1977/78: 1788 och 1977/78: 1793. Distriktsverksamheten behandlas i propositionen ikapitel 4.2.4 (s. 170179). Det erinras där om att riksdagsbeslut omrundradioverksamheten bl. innebar att distrikten skulle få betydandesjälvständighet och att deras verksamhet skulle öka kraftigt. Motivet för enutveckling av distrikten var att som ett positivt värde ta vara på densärprägel och den egenart som finns i olika delar av landet, att på ett bättresätt nyttja det programstoff och den talang som finns i distriktensarbetsmiljö. Ipropositionen noteras att distriktsverksamheten byggts ut kraftigt under densenaste avtalsperioden och motsvarar av programproduktionen irikssändningaraa i både radio och TV. konstateras att verksamhetenär mycket ojämnt fördelad på distrikten och att det föreligger avsevärdaskillnader dem emellan i fråga om programinnehållet. Propositionenbetecknar det som en nödvändighet att distriktsverksamheten ges vidare ramarän de som följer av en strikt tolkning av de gällande riktlinjerna.Vid sidan av program som ger en represen- KrU 1977/78: 24 28 tativbild av händelser, företeelser och utveckling i det egna området bör distrikteni betydande omfattning göra program som inte direkt anknyter till det egnaområdet. Eftersomriksradion och TV enligt propositionen skall skötas av två skilda programbolag,som skall vara helt självständiga i förhållande till varandra iprogramverksamheten, bör radion och televisionen vara självständiga iförhållande till varandra också i distrikten. Vadgäller riksradions distriktsorganisation uttalas det i propositionen att detblir riksradioföretagets sak att avgöra vilka orter som bör väljas förlokaliseringen av de förstärkta riksradioredaktionerna. Lokalradions existensanges vidare vara en väsentlig utgångspunkt för utvecklingen av riksradionutanför . Ett samarbete föratsätts komma till stånd och som enmöjhghet anges att lokalradion delvis fungerar som riksradionsdistriktsorganisation. För att detta skall bli möjligt krävs givetvis att enöverenskommelse träffas mellan de båda programföretagen. I medvetande om attsamarbetet också kan innebära problem uttalar föredragande statsrådet ipropositionen att han räknar med att större delen av de riksradioprogram somproduceras utanför skall komma från redaktioner som ingår i det egnaföretaget. Dessa redaktioner bör åstadkomma ett så stort antal program att detillsammans med vad som erhålls från lokalradion och eventuellt TV-företagetsdistrikt motsvarar av sändningstiden i riksradion. Fråganom hur gränsema skall dras för distriktens kompetens besvaras i propositionenmed att distriktsredaktionema själva bör få besluta såväl om vilka program deskall producera som om sändningen av programmen. Det betonas vidare attdistrikten utanför även i andra avseenden än programverksamheten börha en självständig ställning. De bor ha egna budgetar, egen personal och, i denmån inte samarbete härvidlag sker med resp. eller lokalradioenhet,även egen teknik, egen administration och egna lokaler. Engrandläggande utgångspunkt för hur televisionens distriktsorganisation börvara uppbyggd blir enligt propositionen utvecklingen av regional-TV. Dennasistnämnda verksamhet föratsätts under den kommande avtalsperioden bli utbyggdtill att omfatta hela landet. Vidare förutsätts att sändningstiden förregional-TV i varje region får ungefär samma omfattning som de nuvarandeförsökssändningama. Antalet regional-TV-områden föreslås bli elva, i huvudsakmotsvarande nuvarande tio distrikt med tillägg avStockholmsregionen som ett elfte distrikt. Regional-TVkräver betydande lesurser, men dessa förutsätts också utgöra en bas för annanprogramverksamhet i TV. Det föreslås därför att regional-TV-redaktionema även ifortsättningen skall ingå i distriktskontoren för riks-TV och attregional-TV-områdena och TV-distrikten skall ha gemensanmia gränser. KrU 1977/78: 24 29 TV-distrikten bör få en starkare ställning inomTV-företaget än vad de nuvarande distrikten har. Detta iimebär bl. a. att debör få ett reellt och formellt inflytande över utbudet av riksprogram i bådaTV-kana-lerna. Utbyggnadenav TV:s distriktsverksamhet kan ske antingen i form av koncentrerade satsningarpå ett litet antal orter eller med sikte på att utjämna nuvarande skillnadermellan distrikten. Vilken väg som skall väljas bör enligt propositionen bedömasefter en ingående analys av för- och nackdelar, som TV-företaget är bästskickat att utföra. I en del av de med anledning av propositionenväckta motionerna har olika frågor som rör distrikten och i ett fallregionala TV-sändningar tagits upp. iden av () väckta motionen 1977/78: 1794 att gerregeringen till känna vad i motionen anförts beträffande avtal mellan deframtida programbolagen inom gällande distriktens ställning, iden av m. fl. (s) väckta motionen 1977/78: 1795, såvitt nu är ifråga, att uttalar att vid TV-distriktens utbyggnad de smådistrikten prioriteras (yrkande 1), iden av m. fl. (s) väckta motionen 1977/78: 1796, såvitt nu är ifråga, att beslutar 1. att distrikten skall bestå somsjälvständiga enheter under radiochefen och bedriva programverksamhet i båderiksradion och televisionen (yrkande 7), 2. att som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförs om regionala TV-sändningar (yrkande 10). Utgångspunktenför det i motionen 1977/78: 1794 framställda yrkandet är ett uttalande ipropositionen att det av praktiska och ekonomiska skäl kan finnas anledning förprogrambolagen att under en sannolikt flerårig övergångstid i distrikten delapå lokaler och administration. Motionären anser att det finns goda skäl atteftersträva sammanhållna distrikt även efter klyvning. Hannämner både kostnadsskäl och vikten av att på bästa sätt ta vara på depersonella resurserna. Programbolagen för riksradio och TV bör enligtmotionären genom särskilda överenskommelser se till att verksamheten idistrikten kan fortgå i huvudsak i samma former som f. n. Imotionen 1977/78: 1795 beklagas att propositionen inte innehåller ett klartuttalande om att de mindre TV-distrikten i första hand skall byggas ut.Riksdagen bör uttala en klar mening om att dessa distrikt bör prioriteras,aimars föreligger det en uppenbar risk att ett litet distrikt som Värmlandkommer att hamna i strykklass. Tillstöd för det i motionen 1977/78: 1796 framförda yrkandet 7 om distrikten anförsi motionen bl. a. följande. KrU 1977/78: 24 30 Ljudradion får inte den i propositionen avseddaförstärkningen, eftersom den i stor utsträckning hänvisas till att köpatjänster av lokalradion och i vissa fall av TV-distrikten. För lokalradion ärförslaget beträffande distriktsverksamheten också olyckligt, eftersom det innebäratt lokalradion i stor utsträckning skall inrikta sin produktion på programsom är lämpliga för rikssändningar. Lokalradion bör i stället gesförutsättningar att utvecklas till en verklig lokalradio. Motionärernauttalar vidare att ljudradion och televisionen liksom bör ha gemensamdistriktsorganisation. För distrikten är det en försvagning att de enligtpropositionen skall bli underordnade resp. programbolagschef (för TV-företagetresp. Motionärernavill förorda en utveckling av den nuvarande organisationen som ger ökatinflytande och ökad självständighet för distrikten. Detta kan ske genom attdistrikten ges rätt att själva besluta om sändning samt att de får ökatinflytande över och ansvar för programutbudets sammansättning. Distrikten åtarsig att producera ett visst antal program inom skilda programsektorer. Inomdenna ram beslutar distrikten själva om sändning av de egna programmen. Detbör ankomma på företagsledningen att närmare genomföra den här föreslagnaordningen i samråd med programenheter och distrikt. Ifråga om regional-TV uttalas det i motionen 1977/78: 1796 att motionärerna intevill motsätta sig att denna byggs ut till att omfatta hela landet. Om detta isin helhet kan ske under nästa avtalsperiod blir beroende påmedelstilldelningen, och bör därför inte nu besluta att utbyggnadenskall vara fullt genomförd vid slutet av den kommande avtalsperioden. SverigesRadio bör enligt motionärerna själv avgöra takten i utbyggnaden och även fråganom det är möjligt att öka sändningstiden över nuvarande per dag femdagar . Utskottet konstaterar att yrkande 7 i motionen1977/78: 1796, som innebär att bör besluta att distrikten skall beståsom självständiga enheter under radiochefen och bedriva programverksamhet ibåde riksradion och televisionen, gäller förhållandena inom det av motionärernaönskade sammanhållna företaget. Eftersom utskottet avstyrkt motionen i vadgäller den organisatoriska ramen för radio- och TV-verksamheten avstyrkerutskottet också nu ifrågavarande yrkande.