bet · G101UbU22 · 1977-12-31 00:00:00 — Riksdagenbemyndigade regeringen, eller den myndighet regeringen i sin turbemyndigade, att övergångsvis medge omföringar såväl mellan högskolans anslag istatsbudgeten som mellan anslagsposter vilka hade underställts riksdagen.Utskottet föreslår att regeringen får motsvarande bemyndigande för budgetåret1978/79. I budgetpropositionen föreslås att ytterligare . ställs till UHÄ:s förfogande för utvärdering av högskolereformen. Förslagom att utvärderingsarbetet bör anförtros en för ändamålet särskilt tillkalladkommitté förs fram i motionen 1977/78: 1565. På kommittén skall ankomma attnoga följa effekterna på universitetens och högskolornas arbete av de beslutadeförändringarna. Speciell uppmärksamhet skall ägnas det fria områdetsmöjhgheter alt erbjuda den avsedda utbUdningen liksom regiotistyrelsemas rolli ledningen av högskolan. I kommitténs uppdrag skall ej ingå endastutvärdering utan även att framlägga förslag som syftar till att säkerställakvaliteten i den högre utbildningen. I kommittén skall ingå representanter förlärare, studerande och de politiska partierna. Även enligt motionen 1977/78: 881 bör granskningenav högskolereformen anförtros åt ett fristående organ. Den föreslagnamedelsanvisningen på . bör ställas till detta organs förfogande ocharbetet bör bedrivas under medverkan av framstående internationell universitetsexpertis. På regeringens inbjudan kommer att granska både och hiigskolan. Granskningenskall utmynna i en rapport och avslutas med en utfrågning i . InomUHÄ:s reformuppföljningsprogram pågår sex projekt ochytterligare tre projekt är under planering. Därmed kommer uppföljningen attvara i gång inom följande problemområden, nämligen högskolans organisation,anslagssystemet och verksamhetsplanering, verksamhetsvärdering i högskolan,utbildningens innehåll och former samt slutligen högskolereformens socialaeffekter, särskilt avseende tillträdesregler och nya studerandekategorier samtjämställdhet mellan kvinnor och män. Påbasis av UHÄ:s reformuppföljningsprogram kan utskottet konstatera att bl. a.ett tjugotal forskare och forskningsassistenter är verksammainom projekten. Utskottet har för sin del inte UbU 1977/78:22 21 funnitanledning till någon erinran mot uppläggningen av utvärderingsarbetet som skeri nära samverkan med anställda och studerande. Utskottet har inte blivitövertygat om att syftet med arbetet på ett ända-målsenligare och bättre sättskulle uppnås om man för arbetets genomförande valde någon av de former sommotionärerna förordar. Utskottetavstyrker alltså bifall till motionen 1977/78: 1565 och yrkandet 1 i motionen1977/78: 881. Sistnämnda yrkande avser även den av regeringen föreslagnamedelsanvisningen under reservationsanslaget Universitets- och högskoleämbetet:Utredningar m. m. Såvitt avser denna del av yrkandet framställer utskottet sittförslag till hemställan i det följande under punkt 3. Universitets- ochhögskoleämbetet; Utredningar m. m. I motionen 1977/78: 881 yrkas ändring i förordningenmed bestämmelser om ersättning till vissa ledamöter och suppleanter iregionstyrelse för högskoleutbildning samt i styrelse, linjenämnd,antagningsnämnd och fakultets- och sektionsnämnd vid högskoleenhet. Motionärenanser att inga statliga medel skall anslås för arvodering av företrädare förpolitiska partier eller fackliga organisationer utan att motsvarande belopp istället bör disponeras för vissa andra högskoleändamål. Med hänvisning tillnumera rådande praxis i vad gäller uppdragsersättning och då enligt utskottetsmening det inte kan vara motiverat att högskolans organ särbehandlas avstyrkerutskottet yrkandet 2 i motionen 1977/78: 881. Iförhållande till andra ledamöter och suppleanter har företrädare för destuderande en begränsad rätt till ersättning för mistade avlöningsförmånersamt resekostnadsersättning och traktamente påpekas i motionen 1977/78: 750.Enligt motionärernas mening bör de studerande ges samma rätt till ersättningsom andra ledamöter och suppleanter. Sedan motionen väcktes har bestämmelsernaändrats så att företrädare för de studerande numera är helt likställda medövriga ledamöter och suppleanter. Motionen 1977/78: 750 kan därför avslås avriksdagen. Enligt högskoleförordningen 19 kap. 13 § gäller sombefordringsgrund vid tillsättning av tjänst som lärare graden av sådanvetenskaplig, pedagogisk och annan skicklighet som är av betydelse med hänsyntill tjänstens ämnesinnehåll och beskaffenhet i övrigt. I fråga om ordinarietjänst som professor eller biträdande professor skall särskild vikt fästas vidvetenskaplig skicklighet som har visats genom egen forskning samt genomplanering och ledning av forskning ävensom vid pedagogisk skicklighet som harvisats genom handledning av forskare, vetenskaplig undervisning eller utarbetandeav läromedel för sådan undervisning. Dokumenteraderfarenhet av forskning beträffande jämställdhetsfrågor samt kvinnans roll isamhällsutvecklingen bör enligt motionen 1977/ 78; 1176 tillmätas särskild viktvid tillsättning av tjänst inom humanis- UbU 1977/78: 22 22 tiskaoch samhällsvetenskapliga fakulteterna. Är det fråga om ordinarie professurskall sökande med "minst ett givetvis kvalificerat arbete som rörkvinnornas roll i samhällsutvecklingen" ha företräde. Utskottetär så till vida ense med motionärerna att utskottet anser åtgärder som ökarjämställdheten mellan kvinnor och män angelägna. UHÄ har i sina förslag tillanslagsframställning redovisat ett handlingsprogram för ökad jämställdhet mellankvinnor och män. Utskottet kommer i det följande under reservationsanslagetSamhällsvetenskapliga fakulteterna att tillstyrka att . Somframgår av de återgivna bestämmelserna skall sökandentillgodoräknas egen forskning etc. som är av betydelse med hänsyn tilltjänstens ämnesinnehåll och beskaffenhet i övrigt. Någon generell prioriteringav vissa meriter förekommer däremot inte. Utskottet erinrar om attlärartjänstutredningen (U 1977: 04) skall överväga hur de mångskiftande kravenpå innehavama av lärartjänster inom högskolan bäst skall kunna beaktas vidmeritvärderingen. "Som utgångspunkt bör självfallet gälla att reglernaskall utformas så att den för en viss tjänst bäst lämpade också skall i förstahand komma i fråga för tjänsten" framhåller utbildningsministern idirektiven för kommittén. Meddet anförda föreslår utskottet att yrkandet i motionen 1977/78: 1176 inteföranleder någon åtgärd. I motionen 1977/78: 1537 behandlas frågan omtjänstledighet med B-avdrag för lärare inom landstingskommunalhögskoleutbildning som önskar delta i forskningsarbete. Lärartjänstutredningenskall enligt sina direktiv se över också den kommunala högskolanstjänsteorganisation. Övervägandena skall avse bl. a. tjänsteinnehavaresmöjlighet att delta i utvecklingsarbete och forskning. Enligt vad utskotteterfarit kommer utredningen därmed också in på frågor som gäller konstruktionenav statsbidraget till de olika kommunala högskoleutbildningarna. Resultatet avutredningsarbetet bör avvaktas. Med hänvisning härtill föreslår utskottet attriksdagen avslår motionen 1977/78: 1537. Forskningen inom högskolan skall syfta till attvinna ytterligare kunskaper och till att finna vetenskaplig grund förutbildning och annan verksamhet. Utvecklingsarbetet inom högskolan skall syftatill att främja utvecklingen inom sådana områden, av konstnärlig eller annankaraktär, som berörs av utbildningen och forskningen (högskolelagen 3 och 4§§). Ettviktigt inslag i högskolereformen är att all högskoleutbildning skall haforskningsanknytning. (FUN) har bl. a. haft tilluppgift att pröva i vilken utsträckning åtgärder bör vidtas för att inom dennya högskolan säkerställa att övergång blir möjlig till utbildning övergrundexamensnivå från utbildningslinje som inte har UbU 1977/78: 22 23 någonnaturlig sådan fortsättning. FUN behandlar dessa frågor i sitt betänkande (SOU1977: 63) Fortsatt högskoleutbildning. Betänkandet remissbehandlas f. n. Efterförslag i forskningsrådsutredningens (FRU:s) huvudbetänkande (SOU 1975: 26)Forskningsråd har forskningsrådsorganisationen reformerats. Den 1 juli1977 trädde den nya forskningsrådsorganisationen i funktion (prop. 1975/76:129, UbU 1975/76; 32, rskr 1975/76: 368). Den organisatoriska förändringeninnebär att fem forskningsråd ersatts av tre: etthumanistisk-samhällsvetenskapligt forskningsråd () som ersatt och statens råd för samhällsforskning, ett medicinsktforskningsråd (MFR) samt ett naturvetenskapligt forskningsråd (NFR) som ersattstatens naturvetenskapliga forskningsråd och statens råd för atomforskning.Vid sidan av de tre nya forskningsråden har inrättats en forskningsrådsnämnd(FRN) vars främsta uppgift är att vid sidan av de insatser som de enskildaråden gör initiera och stödja forskning främst inom områden som är angelägnafrån samhällets synpunkt. fick FRU ett nytt uppdrag genom direktiv som bl. a. innefattadeuppgiften att undersöka och bedöma föratsättningarna för en långsiktigforskningsplanering. FRU har redovisat sina förslag i betänkandet (SOU 1977:52) Forskningspolitik. Betänkandet remissbehandlas i.n. I motionen 1977/78: 1197 föreslås uttalasig för en ny, demokratiskt inriktad forskningspolitik enligt vissa i motionenangivna riktlinjer. Motionärerna menar att undanhållits varjeegentligt inflytande över forskningens inriktning och mål. En demokratiseringav beslutsformerna måste ske. a. måste diskutera och besluta omramar och långsiktiga mål för en medveten forskningspolitik. Forskningensinnehåll och arbetsvillkor måste vidare ändras genom en rad reformer hävdarmotionärerna. I sitt nyssnämnda betänkande har FRU i kapitel 5"och FoU-frågorna" framfört följande sammanfattandesynpunkter: "Riksdagenhar i och med författningsreformen organiserat sitt arbete eftersektorsprincipen. Detta innebär att FoU-frågorna kommit att behandlas i fleraolika utskott och att möjligheterna till överblick minskat och minskarytterligare i takt med den sektorsanknutna FoU-politikens utveckling. roll i en parlamentarisk demokrati äratt fatta beslut som i det väsentligaste förbereds av en regering med stöd iriksdagen. Detta gör det naturligt att rikta kraven på en förbättrad möjlighettill beredning och överblick inte bara mot egna organ utan även motregeringen och . Utskottensmöjligheter att avstämma sina beslut för olika sektorer UbU 1977/78: 22 24 moten helhetsbild av FoU-politiken kan alltså inte ses isolerade från regeringensarbete med FoU-frågorna. De enskilda riksdagsledamöternas och oppositionensmöjligheter att inom riksdagsarbetets ram få FoU-politiska frågor belysta ellerfå tillgång till på aktuell forskning baserad information i sakfrågor är i dagknappast tillfredsställande." Möjligheternatill långsiktig forskningsplanering på statsmaktsnivå tillvaratas enligtutredningens uppfattning bäst genom att regeringen regelbundet vart tredjeår lägger fram princippropositioner för om den samladeFoU-politiken. I en sådan principproposition förslagsvis benämnd regeringensFoU-program skulle regeringen samlat redovisa sin syn på FoU-politiken inomolika områden och sektorer och på sambanden mellan de olika frågorna. Förslagetom en framlagd principproposition syftar bl. a. till attåstadkomma en politisk debatt i om de övergripandeforskningspolitiska frågorna och till att underlätta de sektorsvisa bedömningarna. Remissbehandlingenav FRU:s betänkande pågår och utskottet är för sin del inte berett föreslå attriksdagen nu fattar beslut i enlighet med yrkandet i motionen 1977/78: 1197;Utskottet avstyrker därför detta yrkande. Även frågan om forskningsdepartement behandlas avFRU. Enligt utredningen står det klart att man genom ett forskningsdepartementeller en forskningsminister utan eget departement inte löser samordningsfrågornaeller skapar större överblick. Utredningen har därför funnit sig inte kunnarekommendera en sådan konstraktion. Motionen 1977/78: 917 behandlar dennafråga. Motionärerna yrkar att som sin mening skall ge regeringen tillkänna att ett forskningsdepartement bör inrättas. Utskottet är inte heller idenna fråga berett föreslå att föregripa regeringensställningstagande till FRU:s förslag. Utskottet avstyrker alltså motionen1977/78: 917. En speciell fråga om prioritering behandlas imotionen 1911/18: 1696 vilken bereds av socialutskottet. Med hänvisning tillvad som sägs i denna motion yrkas i motionen 1977/78: 1697 att hosregeringen skall begära att forskningen om de reumatiska sjukdomarnaprioriteras vid fördelningen av forskningsresurser. Utskottet kommer i detföljande under reservationsanslaget till Medicinska fakulteterna att taställning bl. a. till förslag om en ny professur för reumatologisk forskning.Utskottet är emellertid inte berett föreslå att tillmötesgåmotionärernas förslag om en generell prioritering av just denna forskning.Utskottet avstyrker därför yrkandet i motionen 1977/78: 1697. Anslagsindelningenför högskolan som införts fr. o. m. innevarande UbU 1977/78: 22 25 budgetårinnebär att medel för den fasta forskningsorganisationen vid högskolan anvisasunder nio fakultetsanslag. För forskning och forskarutbildning vidhögskoleenheterna föreslås i budgetpropositionen en sammanlagd medelsanvisningav 945 milj. kr. Detter sig inte osannolikt, anför föredragande statsrådet, att en del av Sverigesekonomiska svårigheter kan förklaras av otillräckliga satsningar på forskningoch utveckling under en lång följd av år. Vikande konkurrenskraft inom viktigaindustribranscher och sviktande tilltro till vissa näringsgrenars utvecklinggör det enligt statsrådets mening nödvändigt att jämsides med kortsiktigainsatser för att lösa akuta problem också skapa föratsättningar för enlångsiktig positiv utveckling. Det är därför nödvändigt att på nytt bygga utresurserna för den grundläggande forskning som bedrivs inomhögskoleorganisationen. Vidare framför föredragande statsrådet meningen att deökade satsningarna på forskning måste omfatta vitt skilda forskningsområden menatt särskild vikt bör läggas på att förstärka den naturvetenskapliga ochtekniska grundforskningen. Underanslagen till fakulteterna begär regeringen bemyndigande att inrätta professureri litteratursociologi, rättsvetenskap, socialt arbete, reumatologi,ekotoxikologi, anläggningsmetodik och industriell ergonomi. Vidarehar medel beräknats för två nya tjänster som biträdande professor, nämligen iinstallationsteknik resp. installations-och klimatiseringslära. I motioner harförts fram förslag om ytterligare professurer. Utskottet behandlar dessaförslag liksom regeringens förslag under resp. fakultetsanslag. Fakultetemasbasresurser för forskning förstärks enligt budgetpropositionen med 7,2 milj.kr. Imotionen 1977/78: 885 redovisas förslag om betydande förstärkningar avresurserna för forskning bl. a. i vad gäller högskolans och forskningsrådensresurser för forskning. Motionärerna är överens med föredragande statsrådet omatt den tekniska och naturvetenskapliga forskningen liksom utvecklingsarbetetspelar en avgörande roll för näringslivets och därmed hela samhälletsutveckling. De påpekar att den tekniska utvecklingen är önskvärd endast om densker i former som är socialt och kulturellt acceptabla. Parallellt medsatsningen på naturvetenskap och teknisk forskning måste därför ske ensatsning på humaniora och samhällsvetenskap. Utskottethar redan tidigare i olika sammanhang framhållit forskningens betydelse ochuttalat angelägenheten av att successivt ökade resurser anslås för forskning.Mot vad föredragande statsrådet och motionärerna nu anför härom har. utskottetdärför inget att erinra. Iavvaktan på ställningstagandena till FUN;s och FRU:s förslag finns det enligtmotionärernas mening skäl att visa återhållsamhet när det gäller att bygga utden fasta forskningsorganisationen vid universiteten. UbU 1977/78: 22 26 Nuvaranderelation mellan den fasta organisationens omfattning och de rörliga medel somtillförs högskolan beskriver emellertid, anför motionärerna, ett system iobalans vilket motiverar att universitetsorganisationen redan nu förstärks. Imotionen 1977/78: 885 föreslås (yrkandena 5 och 6) därför att 5 milj. kr. skallanvisas utöver vad regeringen förordat. Beloppet skall fördelas lika påmatematisk-naturvetenskapliga fakulteterna och tekniska fakultetema. Utskottet,som i det följande kommer att redovisa sina ställningstaganden till förslag imotionen 1977/78: 885 om förstärkning av forskningsrådens anslag med drygt 22milj. kr., anser yrkandena i motionen om ytterligare fakultetsmedelvälmotiverade. Med hänsyn till det statsfinansiella läget måste emellertidutskottet förorda att avslår yrkandena 5 och 6 i motionen 1977/78:885. Hemställan härom gör utskottet i det följande under punkt 17.Matematisk-naturvetenskapliga fakulteterna resp. punkt 18. I motionen 1977/78: 885 stryks under angelägenhetenav att rekryteringen till forskarutbildningen och då i första hand inomnaturvetenskapliga och tekniska ämnen förbättras. Förslag till åtgärder medsådant syfte bör enligt motionärernas ;mening utarbetas i anslutning till behandlingenav FUN;s förslag. Motionärerna yrkar att som sin mening skall geregeringen till känna vad som i denna fråga anförts i motionen. Isitt förutnämnda betänkande har FUN ingående behandlat frågan om rekrytering avstuderande till forskarutbildning och framlagt förslag som skall främja envidgad rekrytering. Med hänsyn härtill anser utskottet det inte erforderligtatt nu gör något uttalande om forskarutbildningen. Utskottet föreslårdärför att avslår motionen 1977/78: 885 yrkandet 15 i denna del. tillkallades en särskild sakkunnigsom fick i uppdrag att utreda frågor om massmedieforskningens organisation.Massmedieforskningsutredningen (MMFU) avlämnade sitt betänkande (SOU 1977: 11)Forskning om massmedier i aprU 1977. Kostnaderna för förslageni betänkandet har MMFU angett löneläge till . Ibudgetpropositionen ansluter sig föredragande statsrådet till MMFU:suppfattning dels att ma.5smedieforskningen bör förstärkas, dels att följandefem mål bör gälla för denna forskning, nämligen mångfald i forskningen måstegaranteras, forskningens integritet måste säkerställas, höga kvalitetskravskall uppfjdlas, kommunikation mellan forskarna och mellan forskarna ochavnämama skall främjas, befintliga resurser skall utnyttjas effektivt, dels attdet inte bör upprättas ett särskilt massmedieforskningsinstitut och dels attinom högskolan inte bör införas ett särskilt forskningsområde. Däremot anslutersig föredragande statsrådet UbU 1977/78: 22 27 intetill MMFU:s förslag om att fyra tvärvetenskapliga seminarier, vart och ett lettav en professor, skall inrättas inom högskolan liksom inte heller till ettförslag om en särskild massmediedelegation. Enligtbudgetpropositionen bör () ha ett direkt ansvar för massmedieforskningen. Medel för stöd till deimaforskning har därför beräknats under anslag. Med hänvisning till behovetav forskningsanknytning för journalistutbildningen har vidare underreservationsanslaget Samhällsvetenskapliga fakulteterna föreslagits enmedelsanvisning på . för massmedieforskning med anknytning tilljournalistutbildningen. Det är uppenbart, framhålls i motionen 1977/78:738, att det finns ett mycket brett samhällsintresse för åtgärder i denriktning som MMFU föreslagit. Med hänsyn härtill och då regeringens förslagenligt motionärernas mening inte motsvarar kraven om upprastning av densvenska massmedieforskningen anser motionärerna att regeringens nu framfördaförslag bör avvisas av med att begäran framställs om ettnytt förslag om en massmedieforskningsorganisation i huvudsak enligt den modellsom MMFU föreslagit. Utskottet delar föredragande statsrådetsuppfattning att MMFU;s förslag om forskningsorganisation inom högskolan börbedömas mot bakgrund av ställningstagandena till FUN:s förslag i betänkandet(SOU 1977: 63) Fortsatt högskoleutbildning. Behovet av ökade resurser nästabudgetår för massmedieforskning föreslår utskottet tillgodoses på sättregeringen föreslagit. Då utskottet inte heller i övrigt har något att erinramot regeringens förslag om massmedieforskning tillstyrker utskottet detta ochavstyrker alltså motionen 1977/78: 738. Hemställan med anledning av yrkandet 1i denna motion gör utskottet i det följande under punkt 14.Samhällsvetenskapliga fakulteterna. Efter förslag i propositionen 1975: 9 omreformering av högskoleutbildningen har beslutat att forskningsorganisationenvid i skall vidgas (UbU 1975: 17, rskr 1975: 179).Våren 1975 fick i uppdrag att utreda frågan om en tvärvetenskapligtoch tematiskt orienterad forsknings- och forskarulbildningsorganisa-tion inomfrämst den filosofiska fakultetens område. En av tillkalladutredningsgrapp redovisade sina förslag i rapporten , Ny vägför forskning. På grundval av förslag har UHÄ i sinanslagsframställning föreslagit att principbeslut skall fattas om inrättande aven temaorienterad forskningsorganisation i . UHÄ:sförslag innebär att två teman Teknik fl och socialförändring samt Vatten i natur och samhälle skulle starta /80 och tvåteman, nämligen Kommunikation överföring av information samt Hälso- ochsjukvården i samhället, det därpå följande budgetåret. Enligt förslaget skalltvå professurer budgetåret UbU 1977/78: 22 28 1979/80resp. /81 knytas till vart och ett av de två teman som startar då. . . anser att vissa frågor behöver studeras ytterligare, bl. a.möjligheterna och formema för en avveckling av ett tema eller en övergång frånett tema till ett annat. Det bör emellertid enligt statsrådels mening varamöjligt att slutföra detta arbete i sådan tid att den temaorganiseradeforskningen i kan börja byggas upp med start /80.Statsrådet anför vidare (s. 388); "Det fortsatta planeringsarbetet börutgå ifrån att i vart fall temat Teknik och social förändring kan påbörjas den1 . a. förberedelsearbete räknar jag i det följande medelunder anslagen Samhällsvetenskapliga fakulteterna. Tekniska fakulteterna ochVissa särskilda utgifter inom högskolan. Jag utgår från att den temaorienteradeforskningen under /80 skall kunna påbörjas inom dennaresursram." Imotionen 1977/78: 1186 föreslås (yrkandet 1) uttala att temaforskningeni får starta med två teman . Även enligt motionen1977/78: 885 måste denna forskning redan från starten ges en viss bredd. Idenna motion framhålls bl. a. att forskningsanknytningsfrågan i regionen intekan få en helt tillfredsställande lösning med mindre än att den.temaorienterade forskningen ges den omfattning som föreslagits avuniversitetet och UHÄ. I motionen 1977/78; 885 föreslås besluta atttvå teman skall starta och två teman i enlighetmed UHÄ:s förslag (yrkandet 3). Vidare föreslås att för förberedelsearbetetskall anvisas . utöver vad regeringen föreslagit (yrkandet 4). Utskottettillstyrker att principbeslut fattas om uppbyggnad med början den 1 juli 1979av en temaorienterad forskningsorganisation i . Utskottet, somerinrar om att föredragande statsrådet utgår från att i vart fall ett temaskall kunna påbörjas, har inhämtat att två teman kan påbörjas den 1 juU 1979inom den i budgetpropositionen angivna resursramen och att kostnaderna nästabudgetår för det fortsatta utrednings- och planeringsarbetet ryms inom den ibudgetpropositionen beräknade medelsramen. Utskottet utgår därför från att tyåteman kommer att starta . Med det anförda anser utskottet attyrkandet 1 i motionen 1977/78:1186 och motionen 1977/78: 885 yrkandet 3 imotsvarande del samt yrkandet 4 i sistnämnda motion inte påkallar någonriksdagens åtgärd. Hemställan med anledning av nyssnämnda yrkande 4 görutskottet i det följande under punkt 20. Vissa särskilda utgifter inomhögskolan. Utskottetanser sig inte böra föreslå att fatta principbeslut om denfortsatta utbyggnaden i . Utskottet avstyrker därför, motionen1977/78; 885 yrkandet 3 i vad det avser start av två teman . Föredragande statsrådetpåpekar att ett av syftena med utrednings- UbU 1977/78: 22 29 uppdragetangående forskningsorganisationen i var att finna andra former för enuppbyggnad av forskningsverksamhet än inrättande av fasta ämnesanknutnalärartjänster. Med erinran härom avvisas UHÄ:s förslag om ordinarie tjänstersom professor.