bet · G101KU20 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1977/78:62 om följdlagstiftning till 1976 års reformbeträffande tryckfriheten jämte motion I detta belänkande behandlas förutom propositionenmotionen 1976/ 77:590 som väckts under allmänna motionstiden vid förrariksmötet. antog vissa ändringar i tryckfrihetsförordningen(TF). Reformen träder i kraft . 1 propositionen föreslåserforderiig följdlagstiftning. Enligtde nya reglerna i TF skall tillsynen över tryckfriheten överflyttas frånjustitieministern till justitiekanslern. Regeringen skall emellertid fortfarandeha ett visst inflytande i åtalsfrågor. a. finns möjlighet atl i lag göraallmänt åtal för vissa tryckfrihelsbroli beroende av medgivande frånregeringen. I propositionen föreslås en särskild lag med föreskrifter som innebärall denna möjlighet har utnyttjats. 1 lagen finns också andra bestämmelser somhar samband med reformen. a. införs en ordning som innebär atl utlänningarunder vissa villkor får vara ägare och utgivare av periodiska skrifter. Ändringarnai TF innebär i övrigt bl. a. all åtal mot den som lämnar meddelande elleranskaffar uppgifi för publicering i tryckt skrift skall prövas itryckfrihetsmål, dvs. i princip av jury, i stället för som i vanligbroitmålsprocess. Med anledning härav föreslås i propositionen ändringar i denlag som innehåller bestämmelser om rättegången i tryckfrihetsmål. TF:snya föreskrifter om meddelar- och anonymitetsskydd skall enligt propositionenfå motsvarigheter i radioansvarighetslagen, som efter mönster av TF regleraryttrandefriheten i radio- och TV-program. Förslag lill Lag med vissa bestämmelser påtryckfrihetsförordningens område, Förslag till Lag om ändring i lagen (1949:164) medvissa bestämmelser om rättegången i tryckfrihetsmål, Förslag till Lag om ändring iradioansvarighetslagen (1966:756), Förslag till Lag om ändring i lagen (1949:165)angående beslag å vissa skrifter, Förslag lill Lag om ändring i , 1 1977/78. .KU 1977/78:20 2 Förslag till Lag om ändring i lagen (1977:729) ompalentbesvärsrät-ten, Förslag till Lag om ändring i lagen (1949:166)angående skyldighet att avlämna för bibliotek avsedda e.xemplar av trycktskrift. 1 motionen 1976/77:590 av m. fl. (vpk)yrkas "att hos regeringen begär förslag till ändringar itryckfrihetsförordningen syftande till att 1, upprätthålla ensamansvaret och officinernas frihetgenom att från slraffbarhet för uppgift i tryck enligt TF 7 kap, 3 S undantamedlem av redaktion eller nyhetsbyrå, 2, sänka åtalstiden för icke periodisk skrift från 12till 6 månader, 3, återinföra del politiska ansvarighetssystemet viajustitieministern och särskilda ombud i fråga om tryckfrihetsförordningensövervakning, 4, medge överrätt möjlighet att i tryckfrihetssak dömamildare än underrätt, 5, införa en bestämmelse om att brytande avtystnadsplikt ej skall medföra ansvar, i fall där tystnadsplikten använts föratt dölja felaktighet från myndighet eller tjänsteman," Imotionen anförs atl rättsutvecklingen i vårt land i en rad hänseenden inneburiten urholkning av tryckfrihetens principer. De förslag som läggs fram i motionensyftar till att hävda och stärka dessa principer. Det gäller bl, a, sådanacentrala frågor som tidningsredaktionernas okränkbarhet och regeringenspolitiska ansvar för värnandel av tryckfriheten. Garantier måste skapas för atthindra en upprepning av den s, k. IB-affären. Tendensen atl genombrytatryckfrihetens speciella ansvarssystem och att låta vanlig lag gälla för mer ängrundlag måste enligt motionen hejdas. Angående motiveringen iövrigt hänvisas till motionen. antog 1976 vissa ändringar itryckfrihetsförordningen (TF), Den nu aktuella propositionen innehåller förslagtill viss följdlagstiftning. Ändringarna i TF, som träder i kraft den 1 januari1978, är ett led i arbetet på en genomgripande reform i syfte att ersätta dennuvarande TF med en ny grundlag som skall förstärka skyddet föryttrandefriheten i flera för opinionsbildningen betydelsefulla medier. Denpartiella reformen bygger i allt väsentligt på förslag som lagts fram avmassmedieutredningen. För det fortsatta arbetet har regeringen tidigare i årtillkallat en ny utredning med uppgift att inrikta sitt arbete på atl ommöjligt åstadkomma en samlad ytlrandefrihetsgrundlag. Utredningen har erhållitmycket omfattande direktiv och torde vara oförhindrad atl till prövning upptaäven sådana KU 1977/78:20 3 spörsmålsom är aktuella i förevarande sammanhang. Denya reglerna i TF innebär bl, a, att tillsynen över tryckfriheten överflyttasfrån justitieministern till justitiekanslern (). Vid reformens genomförandeförutsattes emellertid atl regeringen som skall ha inflytande på dettaområde. I den nya TF har detta kommit till uttryck på det sättet att regeringenhos JK kan anmäla skrift till åtal för tryckfrihetsbrott samt atl det i lag kanföreskrivas atl allmänt åtal för tryckfrihetsbrott får väckas endast efterregeringens medgivande. Den nu förevarande propositionen innehåller förslaglill en särskild lag enligt vilken frågan om huruvida tryckfrihetsåtal i vissafall skall anställas eller inte görs beroende av regeringens medgivande. Detgäller sådana tryckfrihelsbroli där en politisk prövning av åtalsfrågan kan haen särskild betydelse. Det bör i sammanhanget erinras om att den svenskatryckfrihetsrätten bygger på att ansvaret för innehållet i en tryckt skrift ärsamlat hos en enda person, för periodisk skrift utgivaren och för annan skrifti regel författaren. Andra medverkande kan i princip inte göras ansvariga. Debestämmelser om meddelarfrihet och anonymitet som den nya TF innehåller byggerpå dessa principer. Endast i fråga om vissa allvariiga brott kan dennameddelarfrihet brytas, Ipropositionen erinras om alt en fråga som vållade debatt i samband medriksdagsbehandlingen av ändringarna i TF var i vilken utsträckning annanåklagare än JK skall kunna förordna om beslag på tryckt skrift, I förevarandesammanhang föreslås ingen lagregel om rätt för allmän åklagare att besluta ombeslag. Det äralllså endast JK som kan företa en sådan åtgärd. Beträffande beslagsreglernakan erinras om all beslag i bevissäkringssyfle endast får avse enstaka exemplarav skrift. Imotionen 1976/77:590 (vpk), som väckts under allmänna motionstiden vid förrariksmötet, tas upp elt antal frågor som har samband med reformeringen av TF ochden nu aktuella följdlagsiiftningen, I motionen begärs förslag som syftar lillall upprätthålla ensamansvarel för tryckt skrift och därmedtidningsofficinernas frihet genom att från strafföarhet undanta medlem avredaktion eller nyhetsbyrå. Vidare bör tiden inom vilken allmänt åtal föriryckfrihetsbrott skall vara väckt beträffande icke periodisk tidskriftförkortas . Det politiska ansvarighetssystemet via justitieministernoch särskilda tryckfrihetsombud i fråga om TF:s övervakning bör återinföras.Överrält skall ha möjlighet att mildra underrätts dom i tryckfrihetsmål.Enligt motionen bör slutligen införas en bestämmelse om alt brytande avtystnadsplikt ej skall medföra ansvar i fall där tystnadsplikten använts föratl dölja felaktighet från myndighet eller tjänsteman. Sominledningsvis nämnts innehåller propositionen förslag till en särskild lagenligt vilken regeringens medgivande krävs för väckande av åtal för vissatryckfrihetsbrott. Förslaget, som från början lagts fram av massmedieutredningen,har tillstyrkts av bl. Principen för urvalet av brott, för vilka regeringensmedgivande till åtal skall krävas, innefattar enligt utskottet en lämplig KU 1977/78:20 4 avvägningbeträffande de fall där regeringens ålalsprövning är särskilt angelägen. 1likhet med vad som uttalas i propositionen finner utskottet att förslagetligger väl i linje med syftet med den nya grundlagsregeln angående regeringensåtalsmedgivande. Utskottet tillstyrker sålunda propositionens förslag i dennadel och avstyrker rholionsyrkandet. Ej heller anser utskottet skäl föreliggaatt på sätt föreslås i motionen aktualisera vissa undantag från slraffbarhet itryckfrihetsmål. Enligtde nya reglerna i TF gäller atl allmänt åtal för iryckfrihetsbrott skallväckas, i fråga om periodisk skrift för vilken vid utgivningen gälldeulgivningsbevis och i fråga om annan skrift fråndet skriften utgavs, vid påföljd atl skriften eljest är fri från sådant åtal.Motivet till de skilda preskriptionstiderna är att skyldigheten att lämna s. k.granskningsexemplar upphör. Enligt massmedieulfedningen kunde delta medföra svårigheteratl fastställa utgångspunkten för preskriptionstiden, dvs. vilken dag skriftenutgavs. Särskilt påtagliga svårigheter därvidlag gällde icke periodiskaskrifter. Enligt massmedieutredningen behövdes för dessa föråtalsbeslut. Utskottethar inte funnit anledning att föreslå någon ändring beträffande den i motionenbehandlade preskriptionstiden. Yrkandet i motionen på denna punkt avstyrksföljaktligen. Vadbeträffar rättegången i tryckfrihetsmål gäller bl. a. att om juryn finner attbrott inte föreligger skall den tilltalade frikännas. Har juryn däremot funnitbrott föreligga, skall även rätlen - dvs. vederbörande tingsrätt - pröva fråganhärom. Är rätten av annan mening än juryn, äger rätten frikänna den tilltaladeeller hänföra brottet under mildare straffbestämmelse än den som juryntillämpat. Högre rätt, dit talan mot tingsrättens fållande dom fullföljts, ägerej i vidare män än tingsrätten frångå juryns bedömning. Denna regel betyder atthögre rätt inte kan till grund för sin dom lägga en bedömning som är strängareän juryns. Högre rätt kan självfallet mildra påföljd som underrätt utdömt. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandel på denna punkt. Beträffandebrytande av tystnadsplikt finns bestämmelser i nya TF om atl ansvar för sådantbrott skall gälla vad som i lag är stadgal. Det i motionen framställda yrkandetangående rätt atl bryta tystnadsplikten i vissa fall kan ulskollel inte anslutasig till. Detta yrkande avstyrks följaktligen. 1propositionen 1975/76:204 om ändringar i grundlagsregleringen av tryckfrihetenanförde föredragande departementschefen att JO:s tillsyn över tillämpningen avTF:s regler och talerält i frågor som avses i TF även i fortsättningen närmarebör regleras i instruktionen för justitieombudsmännen. 1 TF borde därförendast en erinran om denna tillsyn och talerält tas in. I principiellöverensstämmelse med gällande rätt borde JO:s befogenheter i detta hänseendeavse andra brott än iryckfrihetsbrott. En sådan erinran har tagils in i TF 9:2tredje stycket. KU 1977/78:20 5 Enligt utskottet bör i förevarande sammanhangaktualiseras en komplettering av JO-instruktionen i nämnda hänseende.Utskottet föreslår sålunda med begagnande av sin initiativrätt att i 6 § lagenmed instruktion för justitieombudsmännen tas in en bestämmelse av innebörd altombudsmans befogenhet att väcka åtal i tryckfrihetsmål inte avsertryckfrihelsbroli. bör ett par andra ändringar i instruktionen avteknisk art företas. Utskottet, som ej heller iövrigt funnit anledning lill erinran mot de förslag som lagts fram ipropositionen, hemställer att 1. antar de i propositionen 1977/78:62 framlagdalagförslagen, 2. med anledning av utskottets initiativ antar det ibilaga lill delta betänkande intagna förslaget till lag om ändring i lagen(1975:1057) med instruktion för justitieombudsmännen, 3. avslår motionen 1976/77:590. Närvarande:ViAxBoo (c), (), (), (), BertilFiskesjö (c), (), (), (), BengtKindbom (c), (), (), (),(), Per () och (). KU 1977/78:20 6 Lag om ändring i lagen(1975:1057) med instruktion för justitieombudsmännen föreskriver i fråga om lagen (1975:1057)med instruktion för justitieombudsmännen att 6, 21 och 27 §§ skall ha nedanangiven lydelse. Ombudsmanavgör ärende genom beslut, vari han får uttala sig om huruvida åtgärd avmyndighet eller befattningshavare strider mot lag eller annan författning ellerannars är felaktig eller olämplig. Ombudsman får även göra sådana uttalandensom avser atl främja enhetlig och ändamålsenlig rättstillämpning. Ombudsmanfår som särskild Ombudsman får som särskild åklagare väcka åtal mot befattnings- åklagare väcka åtal mot befattnings havare som har begått brottslig havare som genom att åsidosätta vad gärning genom att åsidosätta vad som som åligger honom i tjänsten eller upp- åligger honom i tjänsten eller uppdra- draget har begått annan brottslig gär- get. Vid prövning av fråga om åtal ning än tryckfrihetsbrott. Vid pröv- gäller 20 kap. 6 S och 7 § första och ning av fråga om åtal gäller 20 kap. tredje stycket . 6 § och 7 § första och tredje stycket Ombefattningshavare genom atl åsidosätta vad som åligger honom i tjänsten elleruppdraget gjort sig skyldig till fel, som kan beivras genom disciplinärtförfarande, får ombudsman göra anmälan till den som har befogenhet atl beslutaom disciplinpåföljd. det vara påkallat att befattningshavare avskedas eller avstänges frånsin tjänst på grund av brottslig gärning eller grov eller upprepadtjänsteförseelse, får han göra anmälan härom till den som har befogenhet attbesluta om sådan åtgärd, Ombudsmanskall verkställa de utredningsålgärder som fordras för prövning av klagomål ochandra ärenden. enligt regeringsformens föreskrifter begär upplysningar och yttranden,får han förelägga vite om högst . Ombudsman får utdöma försuttetvite. Kan det misstänkas att(/äffsfemaff Kan det misstänkas att befatt- som sägs i 7 § gjort sigskyldig till ningshavare som sägs i 7 § gjort sig förseelse, för vilken disciplinpåföljdskyldig till förseelse, för vilken disci-bör åläggas, och kan det befarasalt plinpåföljd bör åläggas, och kan det KU 1977/78:20 När ombudsman är närvarande vid domstols eller myndighets överläggningar har han ej rätt alt yttra sin mening. skriftlig anmaning enligt24 § första stycket statstjänstemannalagen (1965:274) eller motsvarande bestämmelsei annan författning ej kan tillställas honom efter förseelsen, fårombudsman utfårda befaras att skriftliganmaning enligt 14 kap. 1 § första stycket lagen (1976:600) om offentliganställning ej kan tillställas honom efter förseelsen, fårombudsman utfärda sådan anmaning. 27 § Den ombudsman som är administrativ chef tillsätter tjänster vid ombudsmannacxpeditionen och antar personal i övrigt, i den mån han icke enligt 15 § överiåter dessa uppgifter på kanslichefen. Faller tjänsten under viss ombudsmans lillsynsområde bör samråd i tillsältningsfrågan äga rum med denne. Utövervad som följer av 9 S tjänstemannastadgan för och dess verk, ägerchefsombudsmannen besluta att tjänst som byrådirektör eller avdelningsdirektörskall tillsättas utan atl kungöras lill ansökan ledig. Utövervad som följer av 9 § anställningsstadgan för och dess organ, ägerchefsombudsmannen besluta atl tjänst som byrådirektör elleravdelningsdirektör skall tillsältas utan atl kungöras till ansökan ledig. Dennalag träder i kraft .