bet · G101UbU2 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om viss forskning rörande fosterskador 1976/77: 1304 av () vari medhänvisning till vad som anförts i den till socialutskottet remitterade motionen1976/77: 1303 yrkas att hos regeringen begär en utredning med förslagom att den prenatala forskningen får ökade resurser, så att eventuellt sambandmellan fosterskador och brister i den yttre miljön och överdoser av medicinklarläggs. I motionen 1976/77: 1303 påpekas bl. a. attundersökningar visar att barn, vars mödrar missbrukar narkotika och/elleralkohol under graviditeten, löper stora risker att få allvarliga men samt attbarn till mödrar, som röker under graviditeten, uppvisar sämre fysisk konditionoch väger mindre vid födseln. Motionären framhåller vidare att man inte vettillräckligt om hur läkemedel, som tas i överdoser, påverkar fostret. Inteheller är det klarlagt i vilken grad gifter i den yttre miljön(be-sprutningsmedel och kemikalier i industrin) påverkar fosterutvecklingen.Motionären föreslår mot denna bakgrund att en utredning skall få till uppgiftatt lägga fram förslag om ökade forskningsinsatser i syfte att bättre fåklarlagt sambandet mellan fosterskador och brister i den yttre miljönrespektive överdoser av medicin. I ärendet har utskottet inhämtat yttranden frånuniversitets- och högskoleämbetet, medicinska forskningsrådet ochsocialstyrelsen. Universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) här berettberörda högskolor tillfälle att yttra sig över motionsyrkandet, och inom UHÄhar ärendet behandlats av planeringsberedningen för sektorn för utbildning förvårdyrken samt för de medicinska, odontologiska och farmaceutiska fakulteterna.UHÄ ansluter sig till vad planeringsberedningen anfört. Planeringsberedningen ansluter sig -r liksomfakulteterna till den i motionen uttalade uppfattningen om angelägenheten avutökade resurser för prenatal forskning. Planeringsberedningen konstateraremellertid att de frågor som berörs i motionen redan är föremål föruppmärksamhet i olika former, varför motionsyrkandet inte behöver föranledanågon åtgärd. Beredningen anför vidare bl. a. följande. 1 1977/78. UbU1977/78: 2 UbU1977/78: 2 2 Vissa särskilda resurser förprenatal forskning och utredningsverksamhet finns redan uppbyggda inomhögskoleorganisationen (bl. a i ). Behovet av sådan forskning inventerasoch analyseras av en s. k. initiativgrupp inom medicinska forskningsrådet. Inomsocialstyrelsen har vidare vissa obligatoriska registreringar tillskapats föratt följa utvecklingen när det gäller bl. a. fosterskador ochläkemedelsmissbruk (s. k. missbildningsregister och register förläkemedelsbiverkningar). Mot den bakgrunden finns enligt planeringsberedningen intebehov av en särskild utredning om den prenatala forskningen. Frågan om sambandetmellan fosterskador samt miljöfaktorer och användningen av bl. a. läkemedel,tobak och alkohol bör enligt planeringsberedningen för övrigt inte ses isoleradfrån annan epidemiologisk forskning inom berörda områden. Frågan omfosterskador har som bl. a. medicinska fakulteten i uttalat betydligt generellare aspekter än vad som framgår av motionen. a. kemiska ämnen i miljön liksom av tobak och alkohol måste enligtberedningen också ses i ett bredare hälso- och sjukvårdssammanhang. Därvid börerinras om vad som anförts om behovet av. främst epidemiologiska undersökningarom sjukdomar orsakade av arbetsmiljö, om cancersjukdomar samt om desocialmedicinska sambanden inom t. ex. missbruksområdet. Inom arbetar enutredning med mödra- och barnhälsovårdens innehåll och organisation. Styrelsenanför att i detta,sammanhang beaktas nya forskningsrön om de hälsoproblem somskadliga miljöfaktorer eller missbruk utgör för fostret och det nyföddabarnet. ()anser liksom motionären att det finns ett behov av ytterligare prenatalforskning i landet. Inom rådet arbetar en initiativgrupp förperinatalforskning som har till uppgift att lämna förslag till ökade insatserinom området. De projekt som initiativgruppen därvid kan komma att föreslårådet rhåste i sedvanlig ordning vägas mot andra angelägna forskningsbehov,framhåller rådet, som vidare anför bl. a. följande. Vi har mycket begränsade kunskaperom hur fostret påverkas av miljöfaktorer i vid bemärkelse, vilket ocksåframhålles av motionären. Även om man i mänga fall känner till att en vissfaktor kan påverka fostret negativt, så vet man mycket sällan hur ofta den gördet, och om olika drabbas på olika sätt. Verkningsmekanismerna är oftastockså okända. I många fall har man inte heller klart för sig alla negativaeffekter som en faktor kan ha. Intresset kan från'början ha riktats mot lättiakttagbara missbildningar, medan mindre påtagliga förändringar i t. ex.tillväxt och beteende kan undgå upptäckt . Alkohol- och narkotikamissbruk, rökning ochslentrianmässigt användande av vissa läkemedel är exempel på vanligtförekommande faktorer som kan vara fosterskadande. Motionären föreslår i enannan motion (1976/77: 1303) en förstärkt upplysningsverksamhet rörande sådanafaktorer. stöder detta förslag. Vidare börforskningen rörande sådana faktorers fosterskadande effekter understödjas sålänge exposition ej kan förhindras. I sammanhanget vill rådet framhålla attrådet stödjer några forskningsprojekt inom berörda områden. a. effekten av rökning på fosterandning i en UbU1977/78: 2 3 undersökning på och en studie aveffekt av narkotikamissbruk under graviditet har påbörjats vid S:tGörans sjukhus. I vissa fall kan det inte undvikas att ett utsättsför påverkan av en faktor som man vet kan vara skadlig. Detta gäller främstläkemedel som den gravida kvinnan ej kan undvara (t. ex. medel mot epilepsi).I sådana fall är det av stor vikt att utröna t. ex. mekanismerna för uppkomstenav den skadliga effekten för att på så sätt försöka få fram alternativaläkemedel utan skadlig effekt eller åtgärder som kan förhindra skadansuppkomst. Det finns starka skäl att antaga att andra faktorer i vårmiljö kan ge eller åtminstone bidraga till uppkomsten av fosterskador. Vilkadessa faktorer är känner man mycket dåligt till. En utökning avkunskaperna på detta område är därför mycket angelägen. Detta kräver enmångfacetterad forskning med utnyttjande av t. ex. epidemiologisk,toxikologisk, biokemisk, genetisk och morfologisk metodik. Inte minst bör man istörre utsträckning än tidigare utnyttja och samordna den ganska omfattandeepidemiologiska information som redan nu finns tillgänglig i t. ex.socialstyrelsens missbildningsregister och andra register. I motionen 1976/77: 1304 begärs enutredning med uppgift att lägga fram förslag om ökade resurser för denprenatala forskningen. Motiveringen till yrkandet finns i den tillsocialutskottet hänvisade motionen 1976/77:1303 (SoU 1976/77:25 p. 26, rskr1976/77:200). I denna framhåller motionären att våra kunskaper är ofullständiganär det gäller effekten på fostret av såväl moderns bruk av narkotika,centralstimule-rande medel och läkemedel som miljöföroreningar. () anser liksom motionärenatt det föreligger ett behov av ytterligare prenatal forskning i landet. Dennauppfattning delas också av universitets- och högskoleämbetet (UHÄ). Inom MFRarbetar en s. k. initiativgrupp för perinatalforskning, vilkenhar till uppgift att lämna förslag till ökade insatser inom området. Utskottethar inhämtat att gruppens förslag torde komma att redovisas under april månad1978. Med hänsyn till det redan pågående utredningsarbetet anserutskottet att yrkandet i motionen 1976/77; 1304 inte bör bifallas av . attriksdagen avslår motionen 1976/77: 1304. UbU1977/78: 2 4 Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (),(), (), (), RolandSundgren (s), (), (), (),(), i (m) och ().