bet · G101JuU16 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten I moiionen 1976/77:330 av () ochLars Ulander (s) yrkas all hos regeringen begär en utredning i syfteatt effektivt bekämpa den ekonomiska brottsligheten i enlighet med motionensintentioner. Motionärernauppger att den mest frekventa och betydelsefulla ekonomiska brottslighetenomfattar bl. a. ocker (illegal låneverksamhet, hyresocker), prostitution,illegalt spel (bookmaking, illegal verksamhet i spelhålor och med enarmadebanditer), narkotikahandel, häleri, skattefusk och valuta-brott. a. i reportage i massmedia påpekarmotionärerna vidare all handel med hyresfastigheter, finansiering avfastighetsaftarer och handel med verkstadslokaler, bilhandlariokaler ochkontorslokaler är en del i komplexet med ekonomisk brottslighet. Motionärernapåtalar det missbruk som beslår i alt personer som driver verksamhet iaktiebolagsform gång på gång låter sina bolag gå i konkurs. I motionen påpekasvidare att den samhälleliga kontroll- och registreringsapparaten inte fungerartillfredsställande i sådana sammanhang som vid konkurser, bolagsrättsligatransaktioner och fastighetsöverlåtelser. Motionärerna påpekar del samband sområder dels mellan olika led i den organiserade ekonomiska brottsligheten, delsock mellan den mera vardagliga brottsligheten och den ekonomiskabrottsligheten. Motionärerna framhåller alt den polisiära spaningsverksamhetenförsvåras bl. a. därför att kontrollmöjligheterna är begränsade och därför attpolisorganisationen är helt inriktad på att bekämpa brottsbalksbrotl.Verksamheten försvåras också av bristande utbildning och erfarenhet när delgäller den nya typen av brottslighet. Samhälletsåtgärder måste enligt motionärerna anpassas till det förhållandet att detmånga gånger råder ett samband mellan brottslighet av olika slag och alt detnästan alltid finns någon med en seriös yttre fasad som lar en del avförtjänsten på den brottsliga verksamheten. Enligt motionärerna finns detuppgifter som tyder på att den ekonomiska brottsligheten i årligenomsätter . Enligt motionärerna är det nödvändigtall göra en bred översyn av möjligheterna att förebygga, avslöja och beivragrova ekonomiska brott. Målet bör vara - uttalas det i motionen -att skapasådana bestämmelser och regler alt olika myndigheters och institutionerskontroll- och övervakningsuppgifter på ett effektivt sätt bidrar härtill. 1 1977/78. JuU 1977/78:16 2 Uppgifteri anslutning till motionen 1 samband med att tidigare behandlatolika frågor om åtgärder mot brottsligheten i allmänhet har även uppmärksammatsförekomsten av sådan brottslighet som berörs i motionen. Här kan nämnas prop.1973:115 med förslag till åtgärder för att bekämpa brottsligheten och förbättraden allmänna ordningen grundade på brottskommissionens betänkande Ds Ju 1973:5.Vid behandlingen av propositionen tillstyrkte utskottet förslag att polisiäraförstärkningar borde inriktas bl. a. på försök att komma till rätta med vissaslag av brottslighet som framstått som särskilt oroande: grova vålds- ochnarkotikabrott, koppleri och annan brottslighet som kan förekomma i anslutningtill sexklubbar och poseringsateljéer, häleriverksamhet och grova bedrägeri-och skattebrott (JuU 1973:26). Åtgärder mot olika former av internationell ochorganiserad brottslighet diskuterades också i utskottets betänkanden JuU1974:33 i anledning av motioner om åtgärder mot internationell brottslighet, m.m. och JuU 1975:16 i anledning av motion om åtgärder motnarkotikabrottsligheten m. m. Utskottet hänvisar till dessa betänkanden. 1årets budgetproposition (prop. 1976/77:100 bilaga 5) föreslogs förstärkningarav polisens spanings- och utredningsverksamhet bl. a. för bekämpande av denorganiserade, grövre ekonomiska brottsligheten. Vid riksdagsbehandlingenkonstaterade utskottet (JuU 1976/77:27) att vid sidan avnarkotikabrottsligheten även andra former av grov brottslighet, bl. a. denekonomiska brottsligheten, hade utvecklats på ett ytterst oroande sätt.Utskottet biträdde regeringens föislag om medel för ett betydande antal nyapolismansljänsler avsedda att sättas in i kampen mot narkotikabrottslighetenoch annan grövre brottslighet. Den2 besvarade justitieministern i en fråga av åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten. Utskottet hänvisar tillriksdagens protokoll 1976/77:147. Rikspolisstyrelsensarbetsgrupp mot organiserad brottslighet (AMOB) tillsatte enarbetsgrupp med uppgift att utreda hur det polisiära arbetet med denorganiserade och ekonomiska brottsligheten lämpligen borde bedrivas (AMOB). Iarbetsgruppens direktiv betonades att man främst borde se över behovet avändrad organisation inom polisen och hur samarbetet mellan polisen och bl. a.åklagar- och skattemyndigheterna skulle kunna förbättras. Arbetsgruppen bordeockså granska behovet av annan och mer specialiserad utbildning av polisen samtpåpeka luckor i lagstiftningen på det aktuella brottsområdet. I arbetsgruppenhar ingått representanter för , riksåklagaren,riksskatteverkel, och de lokala polismyndigheterna samtkriminologisk expertis. JuU 1977/78:16 3 Till fullföljande av sitt uppdrag avlämnadearbetsgruppen en rapport. Organiserad och ekonomisk brottslighet iSverige, Ett åtgärdsförslag. AMOBgenomförde en kartläggning av den organiserade och ekonomiska brottsligheten ilandet. Uppgifter om den aktuella kända brottsligheten på området samlades infrån de större polismyndighetema, vissa åklagar- och skattemyndigheter,kronofogdarna, tullen m. fl. Man vände sig också av medlemsländerna i den internationella kriminalpolisorganisationen(FNTERPOL). AMOBkonstaterar i rapporten all sammanställningen av de olika myndigheternasuppgifter visar på en mycket omfattande och utbredd kriminalitet. Koncentrationenav denna brottslighet till de tre storstäderna var markerad men ej i denutsträckning som AMOB förväntade sig. Enligt del insamlade materialet tycktesdet mer berättigat att tala om vidare regioner med högre brottslighet där centrumi regionerna utgjordes av städerna , och . Utöver dettafanns relativt utförliga uppgifter som avsåg /liksom Kalmari saml / Linköpingsområdet i . Data från Norrlandvar ej av denna omfattning men antydde dels en viss brottskoncentralion lillSundsvall, och , dels starka samband mellan ekonomisk brottslighet(svart och grå handel med förelag, fastigheter, arbetskraft etc.) i dessaområden och bl. a. och Slockholm. Vadbeträffar den organiserade brottsligheten i fasta lokaler (koppleri,spel-,klubbverksamhet etc.) tycktes enligt AMOB koncentrationen till storstädernavara starkare än för den ekonomiska kriminaliteten av skatte- ochvalutakaraklär. Kartläggningen visar all det f n. finns ca 500 bordeller, elthundratal illegala spelklubbar och ca 200 illegala spritklubbar i hela landet.Den ekonomiska omfattningen av dessa verksamheter är mycket stor. Försiktigaberäkningar pekar enligt AMOB på att det organiserade koppleriet saml illegaltspel och annan illegal klubbverksamhet f n. omsätter . perår här i landet. Den totala omsättningen för det organiserade brotlsområdet (deovan nämnda brottstyperna saml organiserat häleri m. torde enligt rapportenligga någonstans mellan en och . AMOBkonstaterar att fallen av riksomfattande eller mycket utbredda verksamheter ärvanliga och i vissa fall myckel vanliga när del gäller den ekonomiskabrottsligheten. Enbart de av polisen och andra myndigheter kända fallen avförmedling av grå arbetskraft anges i rapporten omfatta flera tusenarbetstagare på den svarta eller grå arbetsmarknaden. De kända fallen är starktkoncentrerade till vissa branscher. 1 fråga om fastighelsaffärer av spekulationskarakläroch med mer systematiska inslag av skatte- och annan brottslighet nämner AMOBelt par grupper av affärsmän (s. k. fasiighelshajar) som har sin huvudsakligaverksamhet förlagd lill Slockholm men på senare \* 1977/78. JuU 1977/78:16 4 lidockså gjort omfattande inköp av fastigheter i Mellan- och . Också denillegala kreditgivningen tycks enligt AMOB i vissa fall ha en riksomfattandekaraktär. Förutom svarta kreditinstitut med en utpräglad lokal anknytning finnsdet således enligt rapporten s. k. privatbankirer som förmedlar lån till hugadelåntagare i hela landet. Vissa personella samband med affärsbankerna har ocksåbelagts bl. a. i , och Slockholm. Detsamma tycks enligt AMOBgälla den rådgivningsverksamhet som bedrivs av vissa revisorer ochskatlejurister i bolags-, skatte- och valutaärenden. Densenare verksamheten anges också ha starka anknytningar till utlandet och dåspeciellt och . Kända fall av s. k. brevlådeföretag,valutasmuggling och andra illegala transaktioner med dessa länder uppges varastyrkta för praktiskt laget hela landet. Vadbeträffar de personella sambanden bekräftar de insamlade uppgifterna enligtAMOB att det finns enskilda personer eller grupper av personer som bedriververksamhet på fiera orter i landet. Så anges vara fallet bl. a. när det gällerkoppleri, vadhållning och annan illegal klubbverksamhet. Starka samband harenligt rapporten också framkommit mellan verksamheter av detta slag och vissas. Vissabranscher utpekas särskilt i rapporten. Detta gäller bl. a. entreprenadverksamhetinom byggnads- och anläggningsnäringarna, handeln med fastigheter, begagnadekapitalvaror och skrot liksom restaurangnäringen. Enligt AMOB är det ocksåpåfallande ofta som de personer som nämns i materialet har sin verksamhetföriagd till fiera av dessa branscher. Denekonomiska brottsligheten (svart och grå handel med arbetskraft, fastigheter,företag, krediter, kapital-och konsumtionsvaror etc.) synes enligt AMOB varautomordentligt omfattande. Enbart de intäkter som genom dessa verksamheteråriigen undanhålls beskattning torde enligt rapporten ligga omkring tiomiljarder kr. AMOBuppgeraltdet finns flera hundra kända och aktuellafall av sådan brottslighet, i vilka brottsbeloppen överstiger . Motbakgrund av kartläggningen föreslår AMOB bl. a. att särskilda polisiära enheterinrättas i , , och polisdistrikt förbekämpning av den organiserade och ekonomiska brottsligheten samt att ensärskild grupp inrättas vid rikskriminalen för samordning av dessa enheter. 1enheterna föreslås skatlerevisorer ingå. Det anges vara önskvärt att enheternakan samarbeta med särskilt utsedda åklagare och taxeringsintendenter. Enheternaskall inte bara verka i de polisdistrikt där de är placerade ulan även inom ettvidsträckt område kring dessa distrikt. För ändamålet föreslås att landetindelas i fyra regioner, en nordlig, en östlig, en västlig och en sydlig.Totalt bör ca 100 polismän och annan personal avdelas för verksamheten.Arbetsgruppen framhåller att det kan bli nödvändigt att inrättasådana särskilda enheter även på andra håll i landet. Vidare föreslår AMOB - motbakgrund av att den organiserade och JuU 1977/78:16 5 ekonomiskabrottsligheten kan antas röra synneriigen stora ekonomiska och samhälleligavärden - att väcker frågan om en förutsättningslösgranskning av de övergripande priorileringsfrågorna inom kriminalpolisverksamheten,dvs. fördelningen av de nu tillgängliga spanings- och utredningsresursernamellan konventionell förmögenhelsbrotlslighet samt organiserad och ekonomiskbrottslighet. Fråganom behovet av särskild utbildning i hithörande frågor bör enligt AMOBhänskjutas till en partssammansalt arbetsgrupp. Slutligen föreslås i rapportenatt hos begär en övergripandegranskning av lagstiftningsfrågorna på de områden som berörs av denorganiserade och ekonomiska brottsligheten. Rapportenöveriämnades av till chefen för medskrivelse . 1 skrivelsen hemställde att regeringenskall dels besluta att särskilda polisiära enheter inrättas i ,, och polisdistrikt för att bekämpa organiserad ochekonomisk brottslighet, dels i samband med budgetarbetet ta upp frågan omprioriteringen mellan den traditionella brottsligheten, narkotikabrottslighetensamt den organiserade och ekonomiska brottsligheten, dels föranstalta om enövergripande granskning av lagstiftningsfrågorna på ifrågavarande brotlsområde. 1beslut uppdrog departementschefen åt brottsförebyggande rådet(BRÅ) att närmare överväga frågorna angående former och riktlinjer för en sådanövergripande granskning - lämpligen inom ramen för BRÅ:s verksamhet - av berördlagstiftning som aktualiserat. I beslutet uttalardepartementschefen bl. a. följande: Med hänsyn till den tänkta uppgiftens omfattningoch komplexitet måste det starkt ifrågasättas om den lämpligen bör överlämnastill en särskild kommitté. Härtill kommer att många av de rättsområden som är aktuellaredan är föremål för utredning. Som exempel kan nämnas konkursrälten, som sesöver av konkurslagskommittén (Ju 1971:06). Denna har fåtttilläggsdirektiv, som har direkt relevans i sammanhanget. Enligt dessa börnämligen kommittén närmare överväga hur man från konkursrätlsligautgångspunkter kan stävja missbiuk av konkursinstituiel. Vidare har utredningen(Ju 1976:04) för översyn av lagstiftning om förmögenhetsbroll att uppmärksammade nya formerna av slraffvärda beteenden på det ekonomiska området och kan medanledning härav komma alt lägga fram förslag om ändringar eller tillägg tillbrottsbalkens bestämmelser om förmögenhetsbroll. Det förtjänar också att nämnasatt en utredning om en eventuell reformering av det ekonomiska sanktionssystemetinom straffrätten f n. prövar behovet av att kunna rikta ekonomiska sanktionerdirekt mot juridiska personer. Ylteriigare exempel kan ges på igångsatta ellerplanerade reformarbeten som kan vara av betydelse i detta sammanhang. Detbör vidare framhållas att flera andra särskilda grupper studerar frågor somhänger samman med organiserad och ekonomisk kriminalitet. a. harriksåklagaren och riksrevisionsverkel tillsatt var sin arbetsgrupp. Här kanockså nämnas för skatte- och valulabrott. JuU 1977/78:16 6 överväganden angående lagstifiningsåtgärder mot den organiserade ochekonomiska brottsligheten I yttrande lill regeringen den 20 september 1977redovisade BRÅ resultatet av sitt i föregående avsnitt nämnda uppdrag attöverväga frågorna angående former och riktlinjer för lagstiftningsåtgärder motden organiserade och ekonomiska brottsligheten. Isitt yttrande konstaterar BRÅ att den organiserade och ekonomiska brottslighetenbestår av en mängd skiftande och komplicerade företeelser som rör olikasamhällsområden. Gemensamt för dem är enligt BRÅ att de antingen utgörstraffbara handlingar eller handlingar, som ulan all vara straffbelagda, ändåbör motverkas på grund av sina ekonomiska och sociala skadeverkningar. BRÅuttalar alt lagstiftningen inte alla gånger har hunnit med samhällsutvecklingenpå dessa områden. En samlad översyn av lagstiftningen försvåras av alt det rörsig om ett mycket vidsträckt fäll, allt från spelklubbsverksamhet tillmiljöbrott. Beträffande de riktlinjer som bör gälla för arbetet pekar BRÅ påfrågor som rör rättssäkerhet och effektivitet samt samarbete mellanmyndigheter. När del gäller att komma åt den ekonomiska brottsligheten medhjälp av lagstiftningen kommer inte bara frågor om kriminalisering in i bilden.Även andra medel kan enligt BRÅ prövas, t. ex. civilrällslig ochförvaltningsrätlslig lagstiftning samt normer av mer eller mindre ulomrättsligtslag. Vadbeträffar formerna för en översyn av lagstiftningen menar BRÅ alt del inte ärmeningsfullt alt skapa ett organ vars storiek och form är fastställd frånbörjan. Det beror bl. a. på att kännedomen om den ekonomiska brottsligheten ärbegränsad. Sedan arbetet kommit i gång får den fortsatta verksamhetensinriktning anpassas efter de problem och nya frågor som tillkommer. BRÅanser del vara nödvändigt att arbetet bedrivs under parlamentarisk medverkanoch att förslagen får en bred politisk förankring. En av de viktigasteuppgifterna blir att samordna det omfattande lagstiftningsarbete som bedrivs påområdet. En annan viktig funktion blir enligt BRÅ alt förmedla kontakter mellanandra organ och myndigheter i de aktuella frågorna. Enligt yttrandet kan det ivissa fall vara lämpligt alt utarbeta konkreta lagförslag medan det ofta kanvara tillräckligt att överiämna sådana frågor för behandling hos andramyndigheter. Arbetetbör enligt yttrandet bedrivas inom BRÅ. För arbetet föreslår BRÅ enorganisation som består av olika arbetsgrupper med avgränsade och konkretaarbetsområden. Organisationen bör enligt yttrandet beslå av en huvudgrupp -styrgrupp - med övergripande funktion samt tre arbetsgrupper. 1 styrgruppenbör finnas en företrädare för varje riksdagsparti. En av arbetsgrupperna skalli huvudsak syssla med skatte- och valutalagsliftningen. En annan arbetsgruppskall arbeta med den lagstiftning som rör den organiserade brottsligheten avmer traditionellt slag. BRÅ föreslår vidare att man i en tredje arbetsgruppundersöker bl. a. hur man kan motverka den JuU 1977/78:16 7 organiseradeoch ekonomiska brottsligheten genom verksamheter som styrs av t. ex.yrkesetiska normer. Vissafrågor, t. ex. om den yttre och inre samhällsmiljön, kan enligt yttrandet intedirekt föras till någon av de föreslagna grupperna. BRÅ menar att dessa frågorär sådana att de i ett inledningsskede bör undersökas av en särskild utredaresom knyts till styrgruppen. BRÅanser det vara för tidigt att redovisa särskilda tidsplaner för arbetet. PMav en av RÅ tillsatt arbetsgrupp tillsatte riksåklagaren () enarbetsgrupp med uppdrag alt undersöka möjligheterna att inom varjeåklagarregion - med i princip oförändrad personalram-skapa bättreförutsättningar för all bekämpa främst den kvalificerade ekonomiskabrottsligheten. I samband härmed uttalade RÅ bl. a. följande: Kvalificerade former av ekonomisk brottslighet harunder senare år kommit att bli ett allt större problem förde brottsbekämpandeorganen. Med hänsyn till de allvariiga konsekvenserna av denna brottslighetråder allmän enighet om alt den bör ges hög prioritet i den brottsbekämpandeverksamheten. 1 synnerhet gäller detta de former därav som riktar sig mot delallmänna. Vissa organisatoriska åtgärder har vidtagits för att mera effektivtkunna förebygga och bekämpa sådan brottslighet. Som exempel kan pekas på denkraftiga utbyggnaden av riksskatleverkets kontrollorganisation. Ävenåklagarväsendet har förstärkts i ett avseende. Antalet tjänster förlänsåklagare för speciella mål har ökat från en lill fyra.Härigenom avlastas det regionala åklagarväsendet ett begränsat antal mål somavser speciella typer av brottslighet, inte sällan med riksomfattandeförgreningar och i vilka det är nödvändigt att ha fortlöpande personligakontakter med bl. a. eller valutastyrelsen. Del stora flertalet målom kvalificerad ekonomisk brottslighet måste dock handläggas inom det regionalaoch lokala åklagarväsendet. Arbetsgruppen, som samarbetat med den av rikspolisstyrelsentillsatta AMOB, har redovisat resultatet av sitt arbete i en promemoria den 12september 1977, Åklagarverksamheten och den ekonomiska brottsligheten. Närdet gäller spanings- och förundersökningsverksamheten i de ifrågavarandebrottmålen anser arbetsgruppen att åklagaren bör inträda aktivt ibrottsbeivrandet på ett mycket tidigt stadium och ta hand om ledningen avförundersökningen redan från början. Härigenom blir det enligt arbetsgruppensörjt för att det nära samarbete som erfordras mellan polis och åklagare kommertill stånd. Arbetsgruppen föreslår ett utbildningsprogram för 25 åklagare.Utbildningen skall avse handläggning av kvalificerade ekonomiska brottmål. Vidsidan härav nämns kortare kurser i handläggning av skattemål samt möjlighetenför åklagare all genom adjunkiionstjänstgö- JuU 1977/78:16 8 ringi kammarrätt vinna ylteriigare erfarenheter av hithörande materia. Arbetsgruppenredovisar överväganden rörande de konsekvenser som kan väntas föråklagarväsendets del om polisväsendet enligt AMOB:s förslag ges ökadeutredningsresurser. Arbetsgruppen framför också synpunkter på AMOB:s förslag ominrättande av särskilda polisenheter i , , ochSundsvall. Arbetsgruppenanser att ett mer kontinueriigt anlitande av särskild sakkunskap skulle fågynnsamma effekter vid utredningar i ekonomiska brottmål och föreslår att ettsystem med fast anknutna sakkunniga skall provas på försök. Tillåklagarväsendet bör enligt arbetsgruppen knytas en revisor till envar avåklagarmyndigheterna i , och . Arbetsgruppenpekar vidare på de olägenheter som har uppstått i skattebrottmålen till följdav de långa handläggningsliderna hos laxerings-och beskatlningsmyndigheternasamt föreslår att den uppkomna situationen påtalas för regeringen. Arbetsgruppenanser del vara angeläget att vinna erfarenheter av den ekonomiskakriminaliteten, vilken uppträder i delvis nya former och föreslår därför att en"uppföljningsgrupp" skall knytas till . Till gruppen börkunna knytas representanter för polisen, tullen, skatteväsendet och riksbankensamt rättsvetenskaplig och annan expertis. Gruppen bör ha till uppgift attsamla erfarenheter från de ekonomiska målen, analysera materialet ochvidarebefordra informationen om det till fältarbetet. Den bör också påtalabehovet av ändringar i lagstiftningen. Sedanpromemorian lagts fram har RÅ tagit kontakt med föruppläggningen av polis- och åklagarverksamheten på området. RÅ har ocksåtillsatt en sådan "uppföljningsgrupp" som föreslogs i promemorian. Pågrundval av förslagen i promemorian har vidare fatlats beslut om kvalificeradutbildning av elt antal åklagare. Utbildningen skall påbörjas . Regeringsbeslutoch överväganden inom regeringens kansli De förslag rörande lagstiftningsåtgärder som upptasi BRÅ:s yttrande har övervägts inom regeringens kansli.Genom beslut har regeringen uppdragit åt BRÅ attföranstalta om en översyn av lagstiftningen mot den organiserade och denekonomiska kriminaliteten. Enligt regeringsbeslutet bör översynen ske i formersom i allt väsentligt överensstämmer med vad BRÅ föreslagit i yttrandet. Rikspolisstyrelsensskrivelse lill regeringen och AMOB:s rapport innehåller - vidsidan av förslag i frågan om lagstiftningsåtgärder -fiera förslag som är avmera organisatorisk natur och som berör verksamheten inom olika myndigheter.Enligt vad utskottet inhämtat övervägs förslagen -efter sedvanligremissbehandling - i det nu pågående budgetarbetet. JuU 1977/78:16 9 1 motionen 1976/77:330 yrkas att hosregeringen skall begära en utredning i syfte att effektivt bekämpa denekonomiska brottsligheten i enlighet med motionens intentioner. Som exempel påförfaranden som kan betecknas som ekonomisk brottslighet anger motionärernaocker, prostitution , illegalt spel, narkotikahandel, häleri, skattefusk ochvalutabroii. Vissa fastighelsaffärer anges vara en del i komplexet.Motionärerna pekar på det samband som råder mellan olika led i den organiseradeekonomiska brottsligheten och mellan den mera vardagliga brottsligheten och denekonomiska brottsligheten. Samhällets åtgärder måste enligt motionärernaanpassas till detta samband och till del förhållandet att det nästan alltidfinns någon med en seriös yttre fasad som tar en del av förtjänsten på denbrottsliga verksamheten. Motionärerna efteriyser sådana regler all olika organskontroll- och övervakningsuppgifter effektiviseras i kampen mot den grovaekonomiska brottsligheten. Enligt motionärerna måste det göras en bred översynav möjligheterna att förebygga och beivra denna brottslighet. Denstarkt oroande utvecklingen av den organiserade och ekonomiska brottslighetenhar tilldragit sig allt större uppmärksamhet i den allmännadebatten. Som framgår av redogörelsen i det föregående har flera olikamyndigheter på rättsvårdens område vidtagit åtgärder i syfte att effektiviserasamhällets åtgärder mot de aktuella företeelserna. Utskottet vill särskilthänvisa till del förut nämnda arbetet inom ochbrottsförebyggande rådet (BRÅ) samt till det översynsuppdrag som regeringen idagarna lämnat BRÅ. Avföreliggande material framgår att viss oklarhet råder om vilka företeelser somskall anses rymmas under begreppen ekonomisk och organiserad brottslighet samtatt man i den allmänna debatten dit stundom hänfört förfaranden som f n. inteär kriminaliserade. Klart är emellertid att de former av brottslighet som dethär är fråga om typiskt sett är svåra att avslöja och mycket komplicerade attutreda och beivra.