bet · G101LU24 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om ny företagsform för mindre företag I motionen 1977/78:1477 av m. (c) yrkas att hos regeringen begär tilläggsdirektiv till utredningenKooperationen och dess roll i samhället att även utreda frågan om särskildkooperativ företagsform för småföretag. Motionärernaerinrar om att i finansplanen i årets budgetproposition påpekas de problem somsammanhänger med att nyföretagandet i landet är alltför lågt. Problemen harnaturligtvis betydelse för sysselsättingen och den ekonomiska tillväxten.Småföretag fusioneras eller köps upp av större företag med åtföljande effekterför sysselsättningen utan att näringslivet får något tillskott av nya företag. Frånolika håll reses enligt motionärerna med tilltagande kraft kraven på ökadhushållning med naturresurser. Om vi skall kunna förena dessa krav med enbibehållen hög ekonomisk och teknisk standard, anser motionärerna det viktigtatt vi på ett bättre sätt än tidigare vårdar och underhåller våra tillgångarsåsom produktionsresurser, byggnader, kollektiva och enskilda transportmedeloch kapitalvaror i hushållen. För att klara detta krävs ett tillskott avinsatser inom reparations-, underhålls- och servicesektorerna. En ökning avdessa sektorer för med sig att det blir utrymme för sysselsättning ochetablering av småföretag. Enligtmotionärerna saknas f n. företagsformer som gör det lätt och eftersträvansvärtatt etablera småföretag. Aktiebolaget är en företagsform som framför allt ärlämpad för större förelag och där kapitalinsatsen och vinstintresset utgör denavgörande styrmekanismen. Möjligen kan arbetet i den tillsattabolagskommittén komma fram till förändringar som något underiättar för mindreföretag. Motionärerna anser att den kooperativa företagsformen från mångasynpunkter har företräden framför aktiebolaget. Emellertid är föreningsformenockså mest lämpad för större företag och bör helst innebära en sammanslutningav en något så när homogen grupp med likartad inriktning och målsättning. Enligtmotionärerna boren tänkbar företagsform för småföretag inom bl. a. de sektorersom ovan berörts innebära att man inom ett företag på likvärdiga grunder kanförena bidrag av kapital, kunskap och arbete. Inte sällan förekommer det attnågra personer var för sig har tillgång till några av dessa resurser ochtillsammans alla, men att de saknar en form där de i samverkan kan utnyttjadem. Verksamhet i de företagsformer som f n. erbjuds medför lätt att den eneprofiterar på den andre. Ofla har kapitalet övertaget, vilket I 1977/78. 8 saml Nr 24 LU 1977/78:24 2 ledertill misstänksamhet och till att ingen verksamhet kommer till stånd. Enkooperativ företagsform för småföretag som kan undanröja dessa hinder börenligt motionärerna därför tillskapas. Företagsformen bör i princip bygga påett andelssystem som svarar mot arbetsinsatsen. Genom att teckna sin andel -dvs, binda sig för att bidra med sitt arbete till företaget - skall denenskilde garantera sin insats, som då inte behöver inbetalas utanförst med viss del . Det bör också vara möjligt att betala andelen genomtillskott av kapital till företaget. Insatsränta bör utgå på det erlagdabeloppet. De medlemmar som ville tillskjuta mer än sin del till företagetskapital skall få göra detta i form av lån. Medlemmarnas tecknade insatser skallkunna utgöra undertag för att erhålla ytterligare lånat kapital till företaget.Ett eventuellt rörelseöverskott, efteren preliminär löneutbetalning tillmedlemmarna, skall fördelas i förhållande till arbetsinsatsen (= andelarna). Enviss förändring av insatsräntan i förhållande till lönsamheten kan övervägasmen bör knappast bli aktuell utom vid över resp, underskridande av vissagränser. Denkapitaltillväxt som eventuellt uppkommer i företaget bör enligt motionärernarimligen också fördelas på andelarna. Om medlem utträder bör han få ut denökning som svarar mot den inbetalda insatsen. En ny medlem bör kunna teckna enandel utan att inbetala beloppet, dvs, på samma villkor som de somstartade företaget. Motionsförslaget har viss anknytning till frågan omlöntagarägda företag. Ett motionsyrkande om att förslag skall framläggas somsyftar till att underiätta bildandet av sådana företag behandlas inäringsutskottets betänkande NU 1977/78:55, Om två eller flera personer önskar driva vissverksamhet kan denna organiseras antingen som ett bolag eller en förening.Huvudtyperna av bolag är enkla bolag, handelsbolag och aktiebolag. Beträffandede båda förstnämnda bolagstyperna finns regler i lagen (1895:64 s. l)omhandelsbolag och enkla bolag. Handelsbolag och enkla bolag kommer till genomalt bolagsmännen sluter ett avtal om att driva rörelse tillsammans. Detförutsätts att bolagsmännen gör insatser i företaget. De kan besluta attinsatserna skall ha formen av kapitaltillskott eller andra prestationer.Bolagsmännen har full frihet att avtala om sitt inbördes förhållande. Lagen gerendast dispositiva regler om förhållandena mellan dem. Utmärkandeför handelsbolaget är alt verksamheten drivs under gemensam firmabeteckning ochatt bokföringsskyldighet skulle ha förelegat enligt bokföringslag omdenna fortfarande gällt, dvs. i allmänhet all rörelsen avser vissa arter avnäringsverksamhet och drivs med biträde av fler än två andra personer. Ettenkelt bolag som blir registrerat i handelsregistret skall emellertid behandlassom ett handelsbolag även om förutsättningarna för bokföringsplikten inteförelegal. LU 1977/78:24 3 Är kriterierna för ett handelsbolag inte uppfylldaskall ett enkelt bolagsförhållande anses föreligga. Skillnadenmellan de båda bolagstyperna hänför sig bl. a. till bolagsmännens ansvar föringångna avtal och andra förpliktelser gentemot tredje man. 1 handelsbolagsvarar bolagsmännen solidariskt för bolagets skulder. Vidare gäller att om enbolagsman med eller utan lov av de andra sluter avtal för bolaget blir samtligabolagsmän ansvariga för vad som avtalats. I det enkla bolaget däremot ansvararendast den eller de bolagsmän som slutit ett avtal med tredje man för attavtalet blir fullgjort. I lagen finns vidare vissa regler om likvidation ochupplösning av handelsbolag och enkla bolag. En variant av handelsbolaget ärkommanditbolaget som utmärks av att en eller flera - dock inte alla -delägarekan begränsa sitt personliga ansvar lill det i bolaget insatta beloppet. Bestämmelserom aktiebolag finns i aktiebolagslagen (1975:1385). I lagen ges en mängdtvingande regler om bl. a. aktiebolags bildande, aktier, aktiekapitalet,bolagets ledning, bolagsstämma, revision, redovisning, vinstutdelning,likvidation och upplösning, fusion och skadestånd. Bortsett från vissasärbestämmelser är reglerna tillämpliga på både stora och små bolag samt påfåmansbolag och bolag med många delägare. Aktiebolagsformen är avsedd förpersoner som vill utöva ekonomisk verksamhet i samverkan. Riktlinjerna fördenna samverkan bestämmes i sista hand av bolagels högsta beslutande organ,bolagsstämman. På stämman äger varje delägare rösträtt i proportion lill sinkapitalinsats. Stämmans huvudsakliga uppgift är att utse den styrelse, somskall ha hand om bolagets förvaltning. Dessutom kontrollerar den attbolagsledningen sköter sina åligganden tillfredsställande, främst genom valdarevisorer. Stämman tar också ställning lill frågan om vinstutdelning lilldelägarna och beslutar i spörsmål som gäller mera betydelsefulla förändringar ibolagsverksamheten. På bolagsstämman är del som regel de personer som kan samlaenkel majoritet av rösterna som avgör utgången av stämmans beslut. För atthindra att minoritetsgrupper diskrimineras av majoriteten har man emellertidinfört vissa korrektiv, såsom regler om kvalificerad majoritet vid beslut avstörre betydelse. Del förvaltande organet, styrelsen, kan anställa enverkställande direktör för alt sköta de löpande ärendena. Desom önskar bilda ett aktiebolag är tvungna all tillskjuta ett visst belopp,aktiekapitalet. Detta, som inte får understiga , tjänar sedan som enkreditgrundval för den fortsatta rörelsen. Delägarna är icke skyldiga attdärutöver tillskjuta något till bolaget, vare sig i form av kapital ellerarbetsinsatser. De svarar sålunda icke för aktiebolagets förbindelser med merän vad de insatt i bolaget. Fordringsägarna måste hålla sig lill aktiebolagetsförmögenhet. Ett stort antal regler i lagen syftar till alt garantera attvärden motsvarande aktiekapitalet verkligen tillföres bolaget och därefter ickelämnar detta. Dessa bestämmelser förutsätter i sin tur ett noggrant uppbyggtredovisningssystem och garantier för all redovisningsreglerna verkligen LU 1977/78:24 4 efterlevs.Aktiekapitalet är fördelat i lika stora andelar, aktier, som tillkommerdelägarna i proportion till deras insatser. En aktie innefattar både en rättatt delta i bolagets förvaltning och en andel i dess förmögenhet. Dess värdeökar sålunda om bolagets rörelse är framgångsrik. Ofta utdelas ocksåaktiebolagets vinst lill aktieägarna såsom en avkastning på deras investeringar.Aktieägarna har möjlighet att frigöra sin kapitalinsats genom att avyttra sinaaktier i bolaget lill någon som är intresserad av att förvärva dem. För attunderiätta omsättningen av aktier erhåller aktieägarna aktiebrev som bevis påsina insatser. Aktiebolagen är underkastade en ingående kontroll från detalllmännas sida. Huvudtyperav föreningar är ekonomiska föreningar och ideella föreningar. Båda dessaföreningstyper karaktäriseras av att medlemmarna inte är ansvariga förföreningens skulder och andra förpliktelser. De ekonomiska föreningarnaregleras i lagen (1951:308) om ekonomiska föreningar vilken innehållertvingande regler av samma natur som aktiebolagslagens bestämmelser.Förutsättning för all en ekonomisk förening skall anses föreligga är attföreningen har lill ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genomekonomisk verksamhet i vilken medlemmarna deltar som avnämare ellerleverantörer eller med egen arbetsinsats eller genom begagnande av föreningenstjänster eller på annat dylikt sätt. Det krävs alltså att medlemmarna aktivtdeltar i verksamheten, dvs. att denna är kooperativ. Om något av kraven påekonomisk verksamhet eller på främjande av medlemmarnas ekonomiska intresseninte är uppfyllt föreligger en ideell förening. Beträffande sådan föreningsaknas lagbestämmelser. Däremot har i rättspraxis utbildats vissa reglerbeträffande verksamheten och förhållandel till tredje man. kommer till genom alt ett antal personer fattar beslut omatt bilda föreningen och antar stadgar för den. För alt föreningen skallbehandlas som en ekonomisk förening krävs registrering hos länsstyrelse.Registrering får inte ske om medlemsantalet understiger fem personer.Föreningslagen bygger på principen att ekonomisk förening skall vara öppen ochalltså medge inträde av nya medlemmar. Medlemmarna i ekonomisk förening ärskyldiga att tillskjuta visst belopp, insatsen. Insatserna utgör föreningensinsatskapital och skall användas för bedrivande av den verksamhet som anges istadgarna. Liksom aktiebolagslagen innehåller föreningslagen regler somskyddar insatskapitalet mot urholkning till skada för borgenärer och andra. skall finnas föreningsstämma, styrelse och revisorer.Stämman är det högsta beslutande organet. Styrelsen skall bestå av minst treledamöter. Lagstiftningen om handelsbolag m. m. ses f n. överav bolags-kommitté (Ju 1974:21). En utgångspunkt för arbetet är enligtdirektiven att LU 1977/78:24 5 handelsbolagetäven i fortsättningen skall vara en för del mindre företagel lämpadförelagsform. Utredningen skall bl. a. pröva frågorom införande av skyldighetför handelsbolag att avge offentlig redovisning och att ha revisor saml ombehovet av koncernregler och av bestämmelser till skydd för bolagets kapital.Med anledning av att (LU 1974:19) - i samband med en partiell reformpå aktiebolagsrättens område då bl. a. gränsen för aktiekapitalethöjdes . - uttalat sig för en utredning angåendeinförande av en särskild bolagsform för mindre företag framhålls i direktivenatt utredningen bör överväga även denna fråga. Arbetet skall på denna punktbedrivas förutsättningslöst. Utredningen skall pröva om det mot bakgrund av deändringar beträffande handelsbolagslagstiftningen som kan bli aktuella är avbehovet påkallat med en särskild ny förelagsform för de mindre företagen. Kooperationenoch dess roll i samhället utreds av den tillkalladekooperationsutredningen (I 1977:01). I direktiven framhålls att näringslivetpräglas av snabb strukturomvandling samt krav på demokratisering ochdecentralisering. Under dessa förhållanden är det från samhällets synpunktangeläget alt den kooperativa förelagsformen utvecklas som ett livskraftigtalternativ och komplement till privata och statliga företagsformer. Delframhålls all de traditionella kooperativa grundsatserna synes kunna tjäna somriktlinjer för handläggningen och lösningen av väsentliga näringspolitiskaproblem. Mot denna bakgrund finns det anledning att pröva förutsättningarnaoch villkoren för kooperationens medverkan i näringslivets omvandling. Enbetydelsefull fråga, som bör belysas närmare av utredningen, är kooperationensmöjligheter att medverka i omvandlingen av svenskt näringsliv. Ocksåtillkomsten av nya företag på kooperativ grund som ett betydelsefulltalternativ vid nyetableringar av företag bör uppmärksammas. I motionen anförs olika skäl som talar för attnyetableringen av småförelag måste ökas. Enligt motionärerna saknas dockföretagsformer som gör det lätt och eftersträvansvärt att starta småföretag.Både aktiebolag och ekonomiska föreningar är sålunda förelagsformer som är mestlämpade för verksamhet av större omfattning. Härtill kommer att deassociationsrältsliga reglerna ofta är så utformade all kapitalägarna harövertaget. Motionärerna anser att småföretag inom bl, a, reparations-,underhålls- och servicessektorn bör kunna drivas i en form som ger möjlighetför delägarna att på likvärdiga grunder delta med kapital, kunskaper ellerarbete. Företagsformen bör i princip bygga på ett andelssystem där andelarnasvarar mot arbetsinsatser eller kapitallillskotl. Andelarna skall utgöragrundvalen för företagets verksamhet. Eventuella rörelseöverskott ochuppkommande kapitaltillväxt LU 1977/78:24 6 börfördelas proportionellt på andelarna. Vidare bör regler skapas som möjliggörinträde av nya medlemmar. Med hänvisning till det anförda yrkar motionärernaatt kooperalionsutredningen skall få tilläggsdirektiv att utreda frågan om ensärskild kooperativ företagsform för småföretag, Ilikhet med motionärerna anser utskottet del angeläget att åtgärder vidtas somsyftar till att underiätta nyetablering av företag. Inte minst viktigthärvidlag är alt det associationsrältsliga regelsystemet utformas så, att derättsliga förutsättningarna för uppkomsten av nya förelag är goda. Sommotionärerna påpekar är aktiebolags- eller föreningsformen mindre väl lämpadför småföretagsamhei av den art som avses i motionen. Utskottet vill emellertiderinra om all gällande lagstiftning om handelsbolag och enkla bolag gerbolagsmännen full frihet alt själva reglera sina inbördes förhållanden. De harsålunda möjlighet att driva ett bolag i enlighet med de principer somförespråkas i motionen. Lagenom handelsbolag och enkla bolag ses f n. över av1974 års bolagskommitié. En utgångspunkt för arbetet är att handelsbolaget äveni fortsättningen skall vara en för det mindre företaget lämpad företagsform.Härutöver har utredningen att överväga huruvida en ny företagsform utanpersonligt ansvar, särskilt anpassad efter de mindre företagens behov, börinföras. Resultatet av utredningens arbete kan således enligt utskottets meningbli av betydelse när det gäller alt skapa gynnsamma förutsättningar försmåföretagen. Utskottet vill också peka på alt frågan om en kooperativföretagsform för mindre förelag faller inom ramen för det utredningsuppdrag somlämnats kooperalionsutredningen. I direktiven till utredningen uttalas nämligenatt tillkomsten av nya företag på kooperativ grund som ett betydelsefulltalternativ vid nyetablering av företag skall uppmärksammas. Någratilläggsdirektiv till utredningen är därför inte erforderiiga. Utskottet hemställer med hänvisning till detanförda att avslår motionen 1977/78:1477. Närvarande:Ivan (), (), (), (). (), ()*, (), IngemarKonradsson (s)*, (), (), (), (), (), () ochBirgitta (), *Ej närvarande vid betänkandets justering.