bet · G101UbU16 · 1977-12-31 00:00:00 — 3. att riksdagentill Fortbildning m. m. för /79 anvisar ett reservationsanslagav . Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m.Regeringen har under punkten C 9 (s. 238242) föreslagit att 1. godkänna degrunder för statsbidrag till studie- och yrkesorientering i viss kommunalutbildning m. m. som förordats i propositionen 1977/78: 100, 2. godkänna vadsom förordats i propositionen 1977/78; 100 i fråga om statsbidrag tillkommunerna för att möjliggöra en bättre samord'-ning mellan skola och företagbeträffande inbyggd utbildning och för att följa utbildningen iföretagsskola, - 3. till Bidragtill studie- och yrkesorientering m.m. för /79 anvisa ettförslagsanslag av . 1977/78:740 av m. (s) såvitt gäller yrkandet att.riksdagen beslutar som sin mening ge regeringentill känna vad som i motionen anförts om förverkligandet av tidigareriksdagsbeslut om regionala planeringsråd i varje län (yrkandet 5), UbU1977/78:16 12 1977/78: 1158 av . (c, m) vari yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla attbestämmelser och anvisningar för de lokala och' regionala planeringsråden blirföremål för översyn och omarbetning i överensstämmelse med vad som anförts imotionen. Statsbidrag till kommuns ochlandstingskommuns kostnader för studie- och yrkesorientering m. m. utgårenligt förordningen (SFS 1974:-390, senast ändrad 1977: 491) om statsbidragtill kostnader för studie-och yrkesorientering i viss utbildning m. m.Statsbidraget beräknas med utgångspunkt i ett grundbelopp och ettjämförelsetal. Jämförelsetalet beräknas utifrån antalet elever.Skolöverstyrelsen (SÖ) skall jämka grundbeloppet i förhållande tillviss ändring av den statligt lönereglerade personalens lönenivå. beslöt SÖ, med ändring av sitttidigare beslut , alt grundbeloppet för statsbidrag tillstudie- och yrkesorientering för /78 skall vara . Statssekreteraren för skolfrågor inom utbildningsdepartementethar, med överlämnande av SÖ:s beslut, i skrivelse anhållitatt utbildningsutskottet vid sin prövning av frågan om anslag till Bidrag tillstudie- och yrkesorientering m. m. för /79 måtte beakta deändrade förutsättningarna för anslagsgivningen som SÖ;s nämnda beslut omgrundbeloppels storlek innebär. Med hänsyn till de ändrade förutsättningarnabör enligt skrivelsen till Bidrag till studie- och yrkesorienteringm. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . Sedan budgetpropositionen avlämnatshar statssekreteraren för skolfrågor inom den 20februari 1978 inkommit till utbildningsutskottet med en anhållan (UbU dnr77/78; 32) att utskottet vid sin prövning av frågan om anslag till studie- ochyrkesorientering m. m. måtte beakta att det av () tidigarefastställda grundbeloppet för beräkning av statsbidraget ändrats genom nyttbeslut av SÖ . Enligt skrivelsen från statssekreterarenskall grundbeloppet utgöra . mot del i budgetpropositionen uppgivnabeloppet , vilket medför ett minskat medelsbehov för budgetåret1978/79. Anslaget föreslås bli uppfört med totalt . i stället fördet belopp som angetts i budgetpropositionen. Utskottet har inte funnit anledning till-erinran mot densålunda reviderade anslagsberäkningen. UbU 1977/78:16 13 Utskottet föreslår att godkänner vad föredragandestatsrådet förordat om statsbidrag till kommunerna för att möjliggöra enbättre samordning mellan skola och företag beträffande inbyggd utbildning ochför att följa utbildningen i företagsskola. Riksdagenbör således till Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m. för budgetåret1978/79 anvisa ett förslagsanslag av . Riksdagengodkände riktlinjer för kontakten mellan skola och arbetsliv m. m.,vilka innebar att lokala och regionala planeringsråd skulle inrättas fr. o. /78 (prop. 1975/76; 39, UbU 1975/76; 30, rskr 1975/76; 367).Förra året anvisade medel under förevarande anslagsrubrik till bidragtill kommunerna för lokala planeringsråd. Vidare anvisades medel förförsöksverksamhet med regionala planeringsråd i Stockholms-, Göteborgs- ochMalmöregionerna. Denna försöksverksamhet borde enligt utbildningsutskottet geökade erfarenheter av regional samordning. förutsatte utskottet attorganisationen med regionala planeringsråd skulle byggas ut {prop.1976/77: 100 bil. 12 D 8, UbU 1976/77: 13 p. 5, rskr 1976/77: 134). Regionalaplaneringsråd bör enligt motionen 1977/78: 740 (yrkandet 5) finnas i varje län.Motionärerna anser att bör uppmana regeringen att återkomma till riksdagenmed förslag om förverkligande av beslut om regionalaplaneringsråd. Utskottetföreslår att avslår yrkandet 5 i motionen 1977/78: 740 dåförsöksverksamheten med regionala planeringsråd i de tre storstadsområdenainte börjat förrän under innevarande budgetår. Enligt utskottets mening harförsöken pågått så att tillräckliga erfarenheter att bygga vidare påännu inte har kunnat vinnas. Enligtskollagens 16 a § skall arbetsgivare, arbetstagare och den offentligaarbetsförmedlingen vara företrädda i planeringsråd. Företrädare förarbetsgivarsidan utses enligt SÖ:s anvisningar (Aktuellt från skolöverstyrelsen1976/77: 52) efter förslag "från den avtalsslutande arbetsgivarparten förden privata sektorn (SAF), för kooperationen, kommunen, ochstaten. Hur många arbetsgivarföreträdarna skall vara och vilkaarbetsgivarparter som skall representeras, bör avgöras med ledning av denstruktur kommunens arbetsliv har." Bestämmelsernaoch anvisningarna för de lokala och regionala planeringsråden bör enligtmotionen 1977/78: 1158 ses över och omarbetas. Motionärerna anser att ordet"arbetslivet" inte bör uttolkas enbart som avseende "fackligarepresentanter och arbetsgivare" så som skett i Sö:s anvisningar om delokala planeringsråden. Vidare bör enligt motionärerna () inte ha ensamrätt att föreslå representanter förnäringslivet. Bestämmelserna bör få en sådan utform-. ning att ävenrepresentanter för lantbruksnäringen (jordbruk, skogsbruk ochlantbrukskooperation) blir företrädda i planeringsråden. UbU 1977/78:16 14 "arbetsgivare"bör ersättas med uttrycken "företagare och näringsidkare". Fråganom lantbruksnäringens representation i planeringsråden tas upp i en skrivelseden från tillutbildningsdepartementet. Frågan är således redan under prövning inomdepartementet. Utskottet anser att inte bör föregripa denna prövningoch föreslår att avslår motionen 1977/78: 1158. Utskottet utgårdärvid från att prövningen inte enbart gäller lantbruksnäringensrepresentation utan även frågan om hur näringslivet i sin helhet bäst får en såallsidig representation som möjligt i dessa råd. 1. att godkänner degrunder för statsbidrag till studie-och yrkesorientering i viss kommunalutbildning m. m. som utskottet förordat, 2. att godkänner vad somförordas i propositionen 1977/78: 100 i fråga om statsbidrag till kommunernaför att möjliggöra en bättre samordning mellan skola och företag beträffandeinbyggd utbildning och för att följa utbildningen i företagsskola, 3. att med anledning avpropositionen 1977/78: 100 till Bidrag till studie- och yrkesorientering m. m.för /79 anvisar ett förslagsanslag av , 4. att av de regionala planeringsråden avslår motionen 1977/78: 740yrkandet 5, 5. att beträffandeplaneringsrådens sammansättning avslår motionen 1977/78: 1158. 8.Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inom utbildningsväsendet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten C 10 (s. 243) ochhemställer att till Mångfaldigandeav litterära och konstnärliga verk inomutbildningsväsendet för /79 anvisar ett förslagsanslag av . Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), (), OveNordstrandh (m), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (),() och (). UbU1977/78:16 15 vid punkten 7 (Bidrag till studie- och yrkesorientering m.rn.) beträffande regionala planeringsråd av , , , , , och (samtliga s) som anser dels att den del av utskottetsyttrande på s. 13 som börjar "Utskottet föreslår" och slutar"kunnat vinnas" bort ha följande lydelse: Utskottet anser i likhet med motionärerna att riksdagensbeslut om skolans inre arbete bör fullföljas även då det gäller deregionala planeringsråden. Utskottet uttalade alt dennaorganisation borde byggas ut. Då något sådant förslag inte lämnats iårets budgetproposition trots den besvärande ungdomsarbetslösheten anserutskottet att med bifall till motionen 1977/78: 740 yrkandet 5 somsin mening bör ge regeringen till känna vad utskottet anfört om en snarutbyggnad av de regionala planeringsråden i samtliga län. dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följandelydelse: 4. att av de regionala planeringsråden med bifall till motionen 1977/78:740 yrkandet 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. vid punkten 6 (Fortbildning m. av () ochBengt (); I betänkandet 1976/77: 25 såvitt gäller anslag tillfortbildning m. m. anslöt sig utskottet till den av föredragande statsrådetuttalade uppfattningen att fortbildningen i ökad utsträckning måste ta sinutgångspunkt i skolans vardag och i en vidgad lärarroll. Den då uttaladeuppfattningen om fortbildningens inriktning kommer ånyo till markerat uttrycki årets budgetproposition. Länsskolnämnderna ibudgetpropositionen (s. 213) anför sålunda föredraganden, attutvecklingsarbetet bör inriktas på lokala problem och bedrivas på initiativ avskolstyrelse eller länsskolnämnd. Fortbildning m. m.i samma proposition (s. 234) finner föredraganden det angeläget attfortbildningsverksamheten och forsknings- och utvecklingsarbetet dels närmastill skolan, dels närmar sig varandra. I syfte att nå detta mål har särskildamedel (.) beräknats under anslaget till länsskolnämnderna. Vidarekonstaterar föredraganden att det är genom den särskilda s. k.SIA-fortbildningen i form av utbildning av skolledare och personallag som detlokala utvecklingsarbetet skall initieras. UbU 1977/78:16 16 som det regionala organ som stårverksamheten närmast bör ges den roll i fortbildningssammanhang somföredragande statsrådet framfört. När det gäller utbildningen av personallaganmäler föredraganden att bl. a. riktlinjer för sammansättningen av personallagvarit föremål för förhandlingar mellan personalorganisationerna och SÖ och attdessa förhandlingar slutförts. Det sätt på vilket dessa förhandlingar förtsoch det avtal som de lett till aktualiserar frågan omfortbildningsavdelningarnas ställning i förhållande till SÖ och länsskolnämnderna. Riksdagenbiföll den i proposition 1976/77: 100 föreslagna anordningen attfortbildningsavdelningarna vid de större lärarhögskolorna skulle skiljas frånrespektive högskola och från tills vidare vara anknutna tillvederbörande länsskolnämnd. Förslaget innebar att personalen vid avdelningarnaskulle vara anställd vid länsskolnämnden i berört län. Men när det gälldesjälva forlbildningsverk-samheten skulle avdelningarna stå direkt under SÖ:sledning. Utskottet anförde om förslaget (UbU 1976/77: 25): "I avvaktan påförslag från LUT bör enligt utskottets mening fortbildningsavdelningarnaspersonal tills vidare vara anställd vid länsskolnämnd och avdelningarnas verksamhetstå under SÖ:s direkta ledning." Vi avgav då ett särskilt yttrande där viifrågasatte den föreslagna uppdelningen i en formell del underlänsskolnämndens ansvar och en saklig del under SÖ:s ansvar. Vi befarade att idenna uppdelning kunde ligga en konfliktskapande dualism. Vi ansåg även attuppdelningen inte kunde stå i överensstämmelse med de allmänna strävandena påarbetsrättens område. Tillkomsten av det avtal som blev följden av riksdagensbeslut som reglerar personal-lagsutbildningen har visat att vår tveksamhet varberättigad. Avtalet har kommit till stånd utan att länsskolnämnderna berettstillfälle att avge några synpunkter. Detta oaktat att man ipersonallagsutbildningen avtalat om medverkan av länsskolnämndernasfortbildningsledare. Genomdet sätt på vilket avtalet tillkommit har länsskolnämnderna undandragits ettreellt inflytande på personallagsutbildningen när det gäller såväl planeringoch uttagning av deltagare som genomförandet. Fortbildningsledarnasianspråktagande för utbildningen griper också in i länsskolnämndernasverksamhetsplanering på ett oförutsett sätt. Nämnderna måste kunna utgå ifrånatt de självständigt förfogar över den personal som tilldelats dem: Vi menaratt vad som skett visar hur angeläget det är att den dualism som ligger iverksamhetens uppdelning i en formell del och en saklig del bringas attupphöra.