bet · G101JuU27 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag till polisväsendetjämte motioner Utskotlet tillstyrker regeringens i propo sitionen 1977/78:100 bilaga 5 (justitiedeparlemenlet) under punkten B I (s. 26-33) framlagda förslag och hemställer att lill /79 anvisar ett förslagsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskatiemedlen. Folisverket:Inköp av motorfordon m. m. Regeringen har under punkten B 2 (s. 33-35) föreslagit att lill Polisverkei: Inköp av motorfordon m. m. för /79 anvisa ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automobilskatiemedlen. I moiionen 1977/78:1463 av m. (s) yrkas att hos regeringen hemställer om alt åtgärder företas föralt förhindra att privatpersoner kan ta del av polisens, brandmyndigheternas m.fl. interna kommunikationsradiotrafik. I propositionen föreslås alt nu ifrågavarande anslagtas upp med . Härav avser ca 11 milj. kr. kostnaderna för utbyteav ca 265 bilar och 20 motorcyklar. Medel har också beräknats för 8 nya bilaroch för utbyte av 3 lerrängskoterpakei, 10 hästar och 80 hundar. Återstodenavser i hvudsak kostnader för olika slags radioutruslning. för betalning under /79 av denpersonradioutrustning i och , för vilkentidigare lämnats besläll-ningsbemyndigande. Vidare har för radioutruslning tillfordon beräknats ca . Medelhar däremot ej beräknats i propositionen för inköp av ylteriigaretalförvrängningsulruslning, s. k. talkrypteringsutrustning, i enlighet medrikspolisstyrelsens äskanden. Äskandena avsåg sådan utrustning lill ett beloppav . 1 1977/78. JuU 1977/78:27 2 I motionen 1463 uttalas att privat innehav avs. k.polisradio föratt avlyssna bl. a. polisens och internakommunikationsradiotrafik ökat kraftigt . Detta har enligtmotionärerna en rad synnerligen negativa effekter. Motionärerna nämner att delinträffat alt räddningsarbete vid bränder och trafikolyckor försvårats genom attnyfikna som fått kännedom om olyckan via polisradion sökt sig till platsen.Framför allt från integritetssynpunkt är det enligt motionärerna angelägel attallmänheten hindras att la del av de interna sändningarna. Motionärerna yrkarall hos regeringen begär åtgärder i sådant syfte. Utskottetdelar motionärernas uppfattning alt allmänhetens avlyssning av polisenskommunikationsradio har en rad negativa följder. Det bör särskilt påpekas attden försvårar polisarbetets effektivitet och utgör ett hot mot den enskildesintegritet. Som utskotlet framhöll föregående år (JuU 1976/77:27 s. 3) är detemellertid knappast möjligt all förbjuda försäljning eller innehav utansärskilt tillstånd av radiomottagare med vilka man kan avlyssna polisradion.Elt förbud skulle inte heller få nämnvärd effekt med hänsyn bl. a. lill detstora antalet sådana mottagare som redan spritts bland allmänheten och denringa svårigheten för den radioinlresserade alt själv tillverka sin mottagare. Delär därför, som utskottet också framhöll föregående år, angeläget altylteriigare talkrypteringsutrustning anskaffas. I betydande utsträckning hardetta redan skett. Enligt vad utskottet inhämtat har nämligen regeringen underinnevarande budgetår i två omgångar, och , isysselsältningssyfle lagt ut statliga induslribeställningar inom polisensverksamhetsområde. Av dessa beställningar avser 1,9 respektive 1 milj. kr.ytterligare talkrypteringsutrustning. Hittillsanslagna belopp och ullagda beställningar innebär att talkrypteringsutrustninginom kort kommer att finnas i ca 175 polisbilar i ca 35 av landetspolisdistrikt. Med hänsyn härtill och då de nya personradiosystem i ,och , för vilka medel beräknats i förra årets och årets budgetpropositioner,kommer alt bli försedda med tal kryptering, får enligt utskoitei meningkonstaleras all de av motionärerna påtalade problemen är på väg all lösas.Motionen påkallar därför ingen åtgärd från sida. Utskottet har ingenerinran mot regeringens medelsberäkning. 1. all beträffandelalkrypteringsutrusining avslår motio nen 1977/78:1463, 2. att beträffande medelsberäkningen medbifall till regeringens förslag till : Inköp av motorfordon m. m. för /79 anvisar ett reservationsanslag av , varav . att avräknas mot automo bilskatiemedlen. JuU 1977/78:27 3 Polisverket:Underhåll och drift av motorfordon m. m. med flera anslag. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkterna B 3-B 5 (s. 35-37) och hemställer alt /79 anvisar 1. lill Polisverkei: Underhåll och drift avmotorfordon m. m. ett förslagsanslag av , varav 56 473 000 kr.att avräknas mot automobilskatiemedlen, 2. till : Särskild polisverksamhet förhindrande och uppdagande av brott mot rikets säkerhet m. m. ett förslagsanslagav , 3. lill : Diverse utgifter ettförslagsanslag av . Regeringen har under punkten B 6 (s. 37-78) föreslagit att lill Lokala polisorgani sationen: Förvaltningskostnader för /79 anvisa ett förslags anslag av 2 , varav . att avräknas mot automo bilskatiemedlen. I motionen 1977/78:667 av ()hemställs all beslutar att särskilda polisiära enheter inrättas iStockholms, , och polisdistrikt, vilka inrättas somrotlar för organiserad och ekonomisk brottslighet med såväl rält som skyldighetall arbeta inom föreslagna verksamhetsområden, samt att enheterna bedriver ettkontinuerligt och integrerat samarbete med skatterevisorer. Imotionen 1977/78:669 av (apk) och (apk) hemställssåvitt nu är i fråga alt måtte besluta uttala dels att en effektivareorganisation skall skapas i kampen mot den organiserade/ ekonomiska brottsligheteni huvudsaklig överensstämmelse med förslag (yrkande 1),dels alt en klar prioritering skall ske av tillgängliga resurser i bekämpandetav nämnda brottslighet (yrkande 2) och dels att inom ramen av begärda nyatjänster 101 tjänster avdelas för ändamålet (yrkande 3). Imotionen 1977/78:990 av m. fl. (s) hemställs såvitt nu är i frågaatt beslutar dels att hos regeringen begära att de tilläggsdirektivsom utfärdats för förmögenhetsbrottsutredningen upphävs (yrkande 1), dels altsom sin mening ge regeringen till känna vad som i moiionen anförs omavkriminalisering av mindre förseelser (yrkande 2), dels alt som sin mening geregeringen lill känna vad som i moiionen anförs om prioritering inom polisensverksamhet (yrkande 3), dels att hos regeringen begära skyndsamt förslag tilllagstiftning om begränsning av åklagares åtalsskyldighet samt om möjlighet förpolisen alt lägga ned utredningar enligt vad som JuU 1977/78:27 4 anförsi motionen (yrkande 4), dels att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i moiionen anförs om bekämpande av den organiserade brottsligheten (yrkande5) och dels alt som sin mening ge regeringen lill känna vad som i motionenanförs om allmänna riktlinjer för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten(yrkande 6). 1motionen 1977/78:994 av m. fi. (vpk) hemställs såvitt nu är i frågaatt underpunkt B 6 i budgetpropositionen 1977/78:100 bilaga 5 avslården begärda anslagsökning som avser 130 nya polistjänster (yrkande 1). Regeringens förslag underdenna punkt innebär bl. a.inrättande av 130 nya polismanstjänster, varav 67 avses förövervakningsverksamhet, 60 för kriminalavdelningarna, 2 för polisstyrelsernaskanslier och en för polischefskarriären. Av de nya tjänsterna inomkriminalavdelningarna avses 35 tjänster för den särskilda verksamheten mot denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten och 25 för bekämpning avnarkotikabrottsligheten. Av tjänsterna för övervakningsverksamhet beräknas 15för en fortsatt utbyggnad av kvarlerspolisorganisationen. I regeringens förslagberäknas också medel för 150 nya tjänster för annan personal än polispersonal.Huvuddelen av dessa tjänster avses bli använda för inlösen av en del s. k.vakansmedelsljänster som finns inom den lokala polisorganisationen. Såsomdepartementschefen anför i propositionen inger narkotikabrottslighetenalltjämt oro, och det föreligger skäl att anta att narkotikamissbruket är enväsentlig orsak till den fortsatta ökningen av antalet brott som kommit tillpolisens kännedom. Det finns därför all anledning att såsom föreslås ipropositionen fortsätta med de ökade insatser mot narkotikabrottsligheten somvidtogs under föregående år. I detta sammanhang bör nämnas de förslag tillökade insatser mot narkotikamissbruket som lagts fram av den s. k.ledningsgruppen för narkolikafrågor i dess avlämnade rapport (Ds S1978:2) Åtgärder mot narkotikamissbruk. Rapporten ligger till grund förregeringens proposition 1977/78:105, i vilken det föreslås åtgärder somhuvudsakligen är inriktade på en utbyggnad av vårdresurserna. n. beroende av prövning. I motionen 994 yrkas avslag på regeringens förslagsåvitt avser medel för inrättande av 130 nya polismansljänsler (yrkande 1).Medlen bör enligt särskilt yrkande i moiionen användas föratt inomkriminalvården förbättra frivårdens resurser på olika områden. Sistnämndayrkande behandlas av utskottet i samband med ställningstagandena tillregeringens förslag till medelsanvisning till kriminalvården (JuU 1977/78:31). Utskottet,som inte har någon erinran mot regeringens förslag rörande antalet nyapolismanstjänster inom den lokala polisorganisationen, avstyrker bifall tillyrkandet om anslagsminskning i motionen 994 (yrkande 1). JuU 1977/78:27 5 sammanhangetnoterar utskottet att departementschefen i syfte att minska antalet vakanserinom den lokala polisorganisationen under anslaget lill rikspolisstyrelsenberäknar medel för en tilirälligl ökad intagning av aspi-ranter vid polisskolani . avlämnade polisutredningbetänkandet (Ds Ju 1977:2) Piketverksamheten i . Ibelänkandet lade utredningen fram förslag om vissa åtgärder för alt förbättrautbildningen för och beredskapen i piketverksamheten i Stockholmspolisdistrikt. 1 propositionen redovisar departementschefen sinaställningstaganden med anledning av utredningens förslag, som remissbehandlats.Enligt departementschefen borde ivä piketgrupperna i polisdistriktbestå av personal som till övervägande del är sysselsatt med vanligtpolisarbete. Grupperna bör enligt departementschefen när så krävs kunna kommaatt användas för uppgifter som är av mer allvarlig karaktär, t. ex. kalastroferav olika slag, terrordåd och bombhol. Piketgrupperna bör enligtdepartementschefen bestå av sammanlagt 4 poliskommissarier, 16polisinspektörer och 80 andra polismän. Personalförändringarna bör ske inomramen för den personaluppsättning som finns i polisdistriktet. Den nyaorganisationen medför alt personal från piketgrupperna leds operativt avrespektive vakidislriktschef saml alt verksamheten vid speciella händelsersamordnas och leds av en ledningscentral i polisdistriktet. Viss särskildutbildning förordas förden personalsom skall ingå i piketgrupperna. Vaddepartementschefen sålunda och i övrigt anförl i propositionen rörandepiketverksamheten i föranleder inte något uttalandeeller någon erinran från utskottets sida. I motionen 990 framställs yrkande om att regeringenskall upphäva de tilläggsdirektiv som utfärdats förförmögenhetsbrottsutredningen. (Ju 1976:04) tillkallades av dåvarande chefen förjustitiedepartementet, statsrådet . Utredningen har till uppdrag att seöver lagstiftningen om förmögenhetsbrotl. 1 direktiven uttaladedepartementschefen bl. a. alt del enligt hans mening står klart attförmögenhetsbrolten i nuvarande lagstiftning och rättstillämpning generellttillmäts ett förhållandevis alltför högt slraffvärde. Som allmänna riktlinjerför kommitténs arbete angavs att översynen bör gå ut på att anpassa lagstiftningenpå området till det moderna samhällets värderingar. En viktig uppgift angavsvara att undersöka om det finns förutsättningar för en allmän sänkning avstraffnivån för förmögenhetsbrolten för att i detta hänseende åstadkomma enbättre anpassning till annan brottslighet. 1 tilläggsdirektiv lill utredningenden anförde nuvarande departementschefen, statsrådet ,att del råder delade meningar om lämpligheten av en reform i enlighet med denärmare riktlinjer som angivits i de ursprungliga direktiven. Mot bakgrundhärav och med hänsyn til! den vikt som skyddet för den enskildes integritet ochegendom måste tillmätas ansåg han att kommittén inte borde vara bunden av demetoder och lösningar som hans JuU 1977/78:27 6 Kommittén bör enligt tilläggsdirektiven mera allsidigt ochförutsättningslöst kunna pröva de slrafföarheisgrunder och slraffvärde-gränsersom bör gälla för förmögenhetsbrolten. 1motiveringen lill motionsyrkandei anförs i motionen 990 all polisens ochdomstolarnas verksamhet i alltför hög grad är koncentrerad på egendomsbrotten.Motionärerna uttalar att del enligt deras mening finns skäl att genomföra enallmän sänkning av siraffnivån för förmögenhetsbrotl i enlighet med det synsättsom kom till uttryck i de ursprungliga direktiven tillförmögenhelsbrotisuiredningen. Motionärerna pekar på möjligheten alt användabötesstraff för en del enklare brott av den typ som medför fängelse ellerkriminalvård i frihet. Genomförmögenhelsbrotisuiredningen kommer alt ske en samlad översyn avförmögenhetsbrotten. De i moiionen upptagna frågorna rörande egendomsbrottensstraffvärde i förhållande till andra brott kan förväntas bli allsidigt ochförutsättningslöst utredda av utredningen enligt de direktiv som föreligger.Att så sker är enligt utskottets mening nödvändigt för statsmakternas fortsattaställningstagande lill dessa lagstiftningsfrågor. Utskottet kan därför ejuttala sig för den av motionärerna ifrågasatta begränsningen av utredningensuppdrag. I motionen 990 hemställs vidare all skalluttala sig för fortsatt avkriminalisering av mindre förseelser och för enprioritering inom polisens verksamhet till förmån för de allvarligaste brotten.Elt yrkande om prioritering av tillgängliga resurser framställs också i motionen669. Yrkandet går ut på ökade insatser mot den organiserade och den ekonomiskabrottsligheten. Genomlagstiftning har två mycket frekventa brott avkriminaliserats,nämligen fylleri och brott mot vissa parkeringsföreskri fler. I båda fallentorde avkriminaliseringen ha inneburit lättnader i polisensutredningsverksamhet och skapat möjlighet lill en prioritering av allvarligarebrottslighet i linje med motionärernas önskemål. Utskotlet vill också nämna1976 års lagstiftning angående brottet bedrägligt beleende. Genom införande aven åtalsbegränsningsregel för detta brott avsågs bl. a. att tillgodoseönskemålet om all rättsväsendets resurser inte i alltför hög grad tas i anspråkför beivrande av mindre lagöverträdelser. Genom användningen av reglerna omåtalsunderiåielse och rapporleftergifl kan ylteriigare begränsningar ske ilagföringen av mindre allvariiga brott. Reglerna härom är, som närmare framgårnedan, föremål för särskilda överväganden. Utskoitei vill liksom tidigare (JuU1975:10 s. 5 och 1976/77:11 s. 7) uttala sin anslutning lill strävandena pårättsväsendets område alt tillgängliga resurser i större utsträckning kansättas in mot den grövre brottsligheten. Brottsförebyggande rådets arbetsgrupprörande kriminalpolitik har i sin avlämnade rapport (Rapport1977:7) Nytt straffsystem. Idéer och förslag bl. a. behandlat frågor omavkriminalisering. Med motionsyrkandei i motionen 990 åsyftas närmast densärskilda form av avkriminalisering, benämnd JuU 1977/78:27 7 depenalisering,som innebär all straffet ersätts med någon annan sanktions-form, exempelvis enadministrativ avgift. Utrymme härför finns enligt gruppen när del är fråga omöverträdelser av kontroll- och ordningsföreskrifter. Enligt gruppen krävs ensystematisk genomgång av de nuvarande straffbestämmelserna inomspecialstraffrälten för att man närmare skall kunna bestämma utrymmet fördepenalisering. Gruppen skisserar vissa allmänna principer för en reform idenna riktning. Dennämnda rapporten från brottsförebyggande rådets kriminalpolitiska arbetsgrupphar överlämnats lill regeringen och remissbehandlas f. n. Med hänsyn härtilloch då utskottet förutsätter att de i motionen upptagna frågorna rörandeavkriminalisering fortlöpande uppmärksammas av regeringen krävs enligtutskottets mening inte något särskilt uttalande från sida. Närdet gäller frågan om prioritering inom polisverksamheten bör enligt utskottetsmening liksom statsmakternas ställningstaganden principiellt ske inomramen för straff- och processlagstiftningen samt genom de särskilda insatser påolika områden, exempelvis vid fördelningen av polismansljänsler, som kan ske isamband med medelsberäkningen till polisväsendet. I likhet med vaddepartementschefen uttalar i propositionen tar utskottet avstånd från tanken påen generell prioritering, eftersom det ytterst måste ankomma på den lokalapolisorganisationen all bedöma på vilka arter av brottslighet resurserna iförsta hand börsättas in. Utskottet avstyrker bifall lill motionerna 669 och990 i här behandlade delar. I moiionen 990 begärs vidare att hosregeringen skyndsamt skall begära förslag till lagstiftning om begränsning avåklagares ålalsskyldighei och om möjlighet för polisen att lägga nedutredningar. Enligt motionärernas mening bör de insatta resurserna inomrättsväsendet utnyttjas rationellt. Ibetänkandet {SOU 1976:47) Färre brottmål har åialsrätiskommittén lagt framförslag till ändringar rörande reglerna för åtalsunderlåielse i 20 kap. 7 Srättegångsbalken saml till regler om förundersökningsbegränsning bl. a. isådana fall där det föreligger ett missförhållande mellan ulredningskosinaderoch sakens betydelse. Betänkandet har remissbehandlats. Enligt vad utskottetinhämtat från regeringens kansli avser regeringen att ta ställning tillförslagen sedan andra avgivna förslag inom straffrättens områderemissbehandlats. 1 avvaktan härpå bör enligt utskottets mening inteta något sådant initiativ som motionärerna förordar. Även i denna del böralltså motionen lämnas utan bifall. I motionerna 667, 669 och 990 framställs yrkandensom berör samhällets åtgärder mot den ekonomiska och den organiseradebrottsligheten. Motionen 667 mynnar ut i en begäran att skall beslutaatt särskilda polisiära enheter inrättas i , , ochSundsvalls polisdistrikt som rotlar för organiserad och ekonomisk brottslighet.En motsvarande begäran framställs i motionen 669 (yrkande 1). 1 samma motion framställsyrkande om alt 101 av de i propositionen föreslagna nya tjänsterna inom JuU 1977/78:27 8 polisväsendetskall avdelas för verksamheten mot den aktuella brottsligheten (yrkande 3). Imoiionen 990 hemställs alt ger regeringen till känna dels vad imoiionen anförs om bekämpande av den organiserade brottsligheten (yrkande 5),dels vad i motionen anförs om allmänna riktlinjer för åtgärder mot denekonomiska brottsligheten (yrkande 6). Enav tillkallad arbetsgrupp lade fram en rapport,betecknad Organiserad och ekonomisk brottslighet i . På grundval avrapporien har hos regeringen föreslagit vissa åtgärder föralt bekämpa den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Rapporten ochrikspolisstyrelsens framställning, vilken remissbehandlats, refereras iutskoitels betänkande JuU 1977/78:16 (s. 2-5) och budgetpropositionen (s. 55-72), vartill utskottet hänvisar. Yrkandena motionerna 667 och 669 grundaspå förslag som förts fram i rapporien och framställning. 1moiionen 990 anges två angreppsvägar när del gäller bekämpandet av denorganiserade brottsligheten. För det första måste enligt motionärerna spanings-och utredningsverksamheten hos polisen och åklagarna ges hög prioritet, vilketkan kräva viss omorganisation och personalförslärkningar, främst i de störrestäderna. Motionärerna nämner också bl. a. behovet av särskild utbildning. Fördet andra framhåller motionärerna vikten av att offren för den organiseradebrottsligheten ges stöd och hjälp. Det gäller här sociala, medicinska ocharbetsmarknadsmässiga insatser för framför allt narkotikamissbrukare ochprostituerade. 1 fråga om de allmänna riktlinjer som enligt samma motion börgälla för åtgärder mot den ekonomiska brottsligheten nämner motionärerna bl. a.överväganden rörande straffskärpning och kriminalisering. På lagföringssidanär del enligt motionärerna också beträffande den ekonomiska brottslighetenaktuellt med omorganisation, resursförstärkning och utbildning. Del krävsvidare medverkan av särskilda sakkunniga, främst revisorer, liksom samarbetemed skaltemyndigheterna, tullen, och bankinspektionen. Motionärernahänvisar också lill behovet av åtgärder utanför det rent straffrättsligaområdet. Fråganom samhällets åtgärder mot den ekonomiska och den organiserade brottslighetenhar behandlats i , senast i decemberförra året (JuU 1977/78:16). Spörsmålet ägnas också stor uppmärksamhet i åretsbudgetproposition i samband med beräkningen av anslagen lill brottsförebygganderådet, polisväsendet och åklagarväsendet. Vadgäller den i motionerna 667 och 669 upptagna frågan om särskilda enheter inompolisen vill utskottet till en början instämma i motionärernas bedömning attdet är angeläget att särskilda resurser satsas på en intensifierad bekämpningav den organiserade och den ekonomiska brottsligheten. Utskottet vill ocksåhänvisa till att redan under innevarande budgetår inrättats 20 tjänster förutredning av ekonomiska brott. Av dessa tjänster har åtta förts till Stockholmspolisdistrikt och sex till eitvart av och polisdistrikt. Ilikhet med departementschefen anser utskottet att ytterligare resurser börsällas in mot den ifrågavarande brottsligheten. JuU 1977/78:27 9 1 fråga om organisationen av de aktuellaförstärkningarna förordar motionärerna i linje med vad rikspolisstyrelsenföreslagit ett fastare regionalt system uppbyggt på större verksamhetsområdenän län. De polisiära enheterna skulle knytas lill de polisdistrikt som utgörhuvudorter för den aktuella kriminaliteten inom en större region. De skulle harätt och skyldighet att operera inom verksamhetsområden som beslämts med hänsyntill kriminalitetens utbredning och inte med hänsyn lill nuvarandeadministrativa gränser. Departementschefen förordar för sin del i propositionenatt de nya tjänsterna för utredning av organiserad och ekonomisk brottslighetliksom de redan inrättade tjänsterna inordnas i den nuvarande organisationen. 1likhet med departementschefen finner utskottet att förslaget om en organisationinordnad i särskilda regioner, som sträcker sig över flera län, skulle innebäraen sådan förändring av den nuvarande ordningen att del inte bör genomföras fn., särskilt som därigenom skulle kunna föregripas statsmakternasställningstagande till de förslag rörande den regionala polisverksiimheten somär att förvänta års polisutredning. Under hänvisning härtillavstyrker utskottet bifall till motionen 667 och motionen 669 i här behandladdel. Somangetts i det föregående avses 35 av de i propositionen föreslagna nyapolismanstjänsterna bli tillförda den särskilda verksamheten mot den organiseradeoch den ekonomiska brottsligheten. Med den fördelning som förordas ipropositionen kommer -jämte de redan inrättade tjänsterna - för verksamhetenalt disponeras 23 tjänster i , 15 tjänster i Göteborgspolisdistrikt och 12 tjänster i polisdistrikt. Fem av de nya tjänsternabör enligt departementschefen inrättas vid rikskriminalen, bl. a. församordnande verksamhet. Utskottet delar departementschefens bedömningar.Ställningstagandet innebär att utskottet avstyrker bifall lill yrkandet imoiionen 669 om ytterligare tjänster för ändamålet. Vadhärefter gäller de båda yrkandena i motionen 990 om åtgärder mot denorganiserade och den ekonomiska brottsligheten vill utskotlet konstatera alt debedömningar som ligger bakom yrkandena i allt väsentligt sammanfaller med desynpunkter som förs fram av departementschefen i budgetpropositionen. Frågornarörande organisation och förstärkning av verksamheten, rörande samarbete mellanolika myndigheter och rörande utbildning av olika yrkesgrupper behandlassålunda ingående i propositionen, vars förslag i dessa delar innebär betydandesatsningar framförallt inom polisväsendet men även inom åklagarväsendet ochdomstolsväsendet. Närdet gäller de av motionärerna efterlysta hjälp- och stödåtgärderna för offrenför den organiserade brottsligheten vill utskottet hänvisa lill den i detföregående nämnda propositionen 1977/78:105 om åtgärder mot narkotikamissbruksamt till det uppdrag som lämnats prostitutionsutredningen (S 1977:01).