bet · G101KrU24 · 1977-12-31 00:00:00 — 2. enskild, om han anser attyttrandefrihetsbrott mot honom har begåtts i programmet eller att han har liditskada på grund av yttrandefrihetsbrott i programmet och det ej är uppenbart atthan inte berörs av programmet på ett sådant sätt att han kan vara målsägande. 8§ Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet underlåter att fullgöra skyldighetenligt 7 t; att ombesörja upptagning av radioprogram eller att bevara ellertillhandahålla sådan upptagning skall dömas till böter eller fängelse . Imål om ansvar för brott som avses i första stycket är justitiekanslernåklagare. Dennalag träder i kraft den . KrU 1977/78:24 Lag om ändring i lagen(1977:1035) om ansvar på tryckfrihetsförordningens område för brott mottystnadsplikt Härigenomföreskrivs att I § lagen (1977:1035) om ansvar på tryckfrihetsförordningensområde för brott mot tystnadsplikt skall ha nedan angivna lydelse. Den som på sätt som avses i 7 kap. 3 § förstastycket 3 tryckfrihetsförordningen uppsåtligen åsidosätter tystnadsplikt fårfällas till ansvar därför endast om fråga är om tystnadsplikt som 1.föreskrives i 3 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen eller 9 § radioansvarighetslagen(1966:756), 2. avser sådant som någon harerfarit i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt samt följer avförfattning som har tillkommit genom samfällt beslut av Konungen och riksdageneller av lag som har beslutats efter men före den.ljanuari 1978, 3. följer av förordnande av domstoleller undersökningsledare i brottmål eller av myndighets förbehåll vidutlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för envar. Den som på sätt som avses i 7 kap. 3 § förstastycket 3 tryckfrihetsförordningen uppsåtligen åsidosätter tystnadsplikt fårfällas till ansvar därför endast om fråga är om tystnadsplikt som 1. föreskrives i 3 kap. 3 §tryckfrihetsförordningen, 9 § radioansvarighetslagen (1966:756) eller I lagen (1978:000) om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio. 2. avser sådant som någon harerfarit i allmän tjänst eller under utövande av tjänsteplikt samt följer avförfattning som har tillkommit genom samfällt beslut av Konungen och riksdageneller av lag som har beslutats efter men före den Ijanuari 1978, 3. följer av förordnande av domstoleller undersökningsledare i brottmål eller av myndighels förbehåll vidutlämnande av allmän handling som ej är tillgänglig för envar. Dennalag träder i kraft den . KrU 1977/78: 24 113 1977/78: 2y överdels propositionen 1977/78: 91 om radions och televisionens fortsattaverksamhet m. m. jämte motioner, dels propositionen 1977/78:144 med förslagtill lag om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio m. lii. har anmodat konsthudonsutskottetatt avge yttrande över propositionen 1977/78: 91 om radions och-televisionensfortsatta verksamhet m. m. jämte motioner väckta med anledning av propositionensåvht avser frågor, sorn ligger inom beredningsområde.Denna handläggningsordning. har för detta fall under hand överenskommits mellankonstitutions- och kulturutskotten.- har tidigare hänvisats dels den väckta motionen 1977/78: 1415 av () och ToreNilsson (m) om intern TV-sändning, dels propositionen 1977/78: 144 med förslagtill lag om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio m. m. jämte den medanledning av propositionen väckta motionen 1977/78:.1877 av m. fl.(vpk). De frågor som behandlas i nu nämnda motioner och proposition har sambandmed radio-TV-propositionen. Med hänvisning till vad sagts om den valdahandläggningsordningen beträffande radio-TV-propositionén anser utskottet attäven dessa ärenden bör i förevarande fall slutligt beredas av kulturutskottet.Utskottet har sålunda beslutat att med eget yttrande överlämna propositionen1977/78: 144 och motionerna 1977/78: 1415 och 1977/78: 1877 tillkulturutskottet. I propositionen 1977/78: 91 behandlas radions ochtelevisionens organisation och inriktning fram t. o. /86. Organisatoriskt innebär förslaget att två nyaprogramföretag, ett för TV och ett för riksradion, bildas. Jämte Lokalradiooch skall dessa bolag ingå i en koncern som leds avett moderbolag. Moderbolagets funktioner skall enligt propositionen innefattasådana uppgifter som medelsfördelning och fördelning av sändningstider mellandotterföretagen och därmed sammanhängande uppgifter beträffande gemensamplanering för hela koncernen. För utformningen av programverksamheten skalldotterföretagen ha ansvaret. Radions och televisionenskulturansvar föreslås bli starkare markerat 8 1977/78.13 saml. KrU 1977/78: 24 114 ide nya avtalen med staten som skall ingås med varje programföretag för sig ochgälla en sjuårsperiod efter . Nuvarande system med två iprogramsättningen självständiga TV-kanaler skall bestå. Som ett viktigt mål förprogramverksamheten anges att åstadkomma kvalitetsförbättringar. Kravet påopartiskhet och saklighet i programverksamheten understryks i propositionen. Radionämndenföreslås få en stärkt organisation genom att en tjänst som direktör inrättasvid nämnden. Direktören skall enligt förslaget kunna besluta bl. a. i vissagranskningsfrågor. granskningsuppgifter bör enligt förslagetinte ändras i förhållande till vad som gäller f. n. Däremot bör nämnden fåvidgade befogenheter när det gäller frågor rörande genmäle och beriktigande. Ipropositionen läggs fram förslag till ändringar i radiolagen ochradioansvarighetslagen. Vidare föreslås en ny lag om avgift för innehav avtelevisionsmottagare. Propositionen innehåller också förslag till lag omförsöksverksamhet med närradio. Avsikten är att en sådan verksamhet skallinledas och till en början pågå i anslutning till enparlamentarisk utredning av frågan. I.propositionen 1977/78: 144 läggs framförslag till lag om ansvarighet i försöksverksamhet med närradio. Samtligalagförslag föreslås träda i kraft . Utskottetkommer i sitt yttrande att uppehålla sig främst kring frågor omprogramföretagens .verksamhet när det gäller å ena sidan kravet på opartiskhetoch saklighet och å andra sidan vikten av en vidsträckt yttrandefrihet ochinformationsfrihet i etermedierna. I anslutning härtill kommer utskottet attbehandla radionämndens uppgifter. En rad av motionerna behandlar hithörandefrågor och innehåller förslag till andra lösningar på olika punkter än de somanvisas i propositionen. Lagstiftningsfrågorna i dessa avseenden är avcentralt intresse i sammanhanget. Eftersom lagstiftning om radio och televisionhör till utskottets kompetensområde innefattas även övriga lagstiftningsfrågori utskottets yttrande. Ipropositionen om radions och televisionens fortsatta verksamhet framhålls dessamediers ökande kulturpolitiska roll i samhället mot bakgrund av detreformarbete som bedrivits på kulturområdet . Strävandena idetta arbete har bl. a. varit att nå ut med kulturaktiviteter till olika delarav landet och till grupper som inte har deltagit i kulturlivet. Enannan viktig ambition har varit att finna nya vägar för en konstnärlig ochkulturell förnyelse. I alla dessa avseenden har radion och televisionennaturliga uppgifter. Vägledande för riktlinjerna i propositionen för radio- ochTV-verksamheten under nästa avtalsperiod är kraven på integritet, kvalitet,mångfald och decentralisering. Förslagen utgår från den grundsyn om radio ochTV i allmänhetens tjänst som präglar gällande avtal mellan staten och SverigesRadio. Detta innebär att radio- och TV-verksamheten på samma sätt KrU 1977/78: 24 115 somhittills skall garanteras en fri och i publicistiskt avseende oberoendeställning. Utskottetinstämmer i dessa allmänna synpunkter och tillstyrker propositionens förslagtill ändringar av radiolagen såvitt avser radions och televisionens framtidaorganisation och allmänna inriktning. Detta betyder att utskottet avstyrker demotioner vari yrkas avslag på propositionens lagförslag i detta hänseende.Utskottet anser sig inte böra närmare beröra organisationsfrågorna vilkakommer att behandlas av kulturutskottet. Kravetpå opartiskhet och saklighet i programverksamheten understryks ipropositionen. Därvid skall dock beaktas principen om en vidsträckt yttrande-och informationsfrihet. I förslaget till ändring av 6 § radiolagen föreslås attbestämmelser av denna innebörd tas in i första stycket av paragrafen. Principenom yttrandefrihet i radio och TV knyter an till tryckfrihetsförordningensregler på området. Reglerna härom finns i radioansvarighetslagen. Frågan omatt samordna yttrandefriheten i tal och skrift och i olika medier i en gemensamyttrandefrihetsgrundlag behatid-las f. n. av den tillkalladeyttrandefrihetsutredningen (Dir JU 1977:31). Ävenom reglerna om yttrandefriheten i radio och TV sålunda f. n. finns iradioansvarighetslagen anser utskottet det väsendigt att den viktiga principenom yttrande- och informationsfriheten i massmedia kommer till uttryck också iradiolagen. Utskottet har således ingen erinran mot lagförslaget i denna del. Enligtpropositionen kan ett program eller programinslag inte balanseras av ett annatprogräih eller programinslag som sänds av ett annat programföretag. Vad gällertelevisionen anförs i propositionen att med hänsyn till den självständighet ifråga om programverksamheten som de två TV-kanalerna skall ha i förhållandetill varandra och till den gemensamma bolagsledningen bör såvitt gälleransvaret för opartiskhet och saklighet var och en av kanalerna i principjämställas med ett självständigt programföretag. Mellan de båda kanalema bördock kunna träffas sådan överenskommelse i fråga om programverksamheten attbalansering mellan kanalerna kan ske under förutsättning att det framstår somnaturligt för publiken. Propositionensinnehåll på denna punkt kritiseras i några av motionerna, bl. a. ipartimotionerna 1796 (s) och 1799 (vpk) samt motionen 1784. I motionerna hävdasatt den i propositionen förordade ordningen om balansering av program skulleinnebära en avsevärd inskränkning av yttrandefriheten i förhållande tillnuläget. Enligt motionerna bör programverksamheten som i dettaavseende ses som en helhet. Utskottethar inte kunnat finna att vad som uttalas i propositionen angående programverksamhetensbalansering skulle innebära sådana KrU 1977/78: 24 116 riskerför inskränkning av yttrandefriheten som befaras enligt motionema. Vad gällerexempelvis televisionen förutsätts det i propositionen att överenskommelse isådana frågor skall kunna träffas rriellan de båda kanalerna. Motionsyrkandenapå denna punkt avstyrks följaktligen. Inuvarande radioavtal finns en bestämmelse om att bolaget i programverksamhetenskall hävda de grundläggande dernokratiska värdena. Denna bestämmelse hartolkats som en skyldighet för att vara partisk till förmån förde grundläggande demokratiska värdena och utgör sålunda en modifiering avkravet på opartiskhet i radiolagen. Stadgandethar inte varit avseti: att, hindra från att skildraodemokratiska förhållanden och företeelser eller från att återge odemokratiskameningsyttringar i radio och TV. Enligt radionämnden innefattar bestämmelsen enskyldighet för att i programverksamheten verka för attrasfördomar bekämpas. bör det även finnas bestämmelser som åläggerprogramföretag en skyldighet att. uppträda partiskt till iörmån för vad som kananses utgöra folkstyrelsens grundvalar och till förmån för respekten förmänniskovärdet. Den nuvarande formuleringen i radioavtalet är enligtradioutredningens mening emellertid oprecis och kan ges både vida och snävatolkningar. Ienlighet med radioutredningens förslag har i förslaget till ändring av 6 §radiolagen i ett andra stycke tagits in en bestämmelse om att programföretag iprogramverksamheten skall hävda det demokratiska statsskickets grundidéer samtprincipen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet ochvärdighet. Med sistnämnda uttryck avses de sidor av demokratibegreppet somanknyter till sådana förhållanden som fördömande av rasism, våld och brutalitetsamt hävdande av jämställdhet mellan män och kvinnor. Partimotionen1796 (s) avvisar förslaget till ändrad formulering av demokrätibestämmelsen iförhållande till nuvarande radioavtal. Enligt motionen finns det flera skäl attbehålla den nuvarande formuleringen. Det har sålunda efter hand utbildats enpraxis både inom och radionämnden om hur bestäm.melsen skalltolkas. I motionen erinras om att både och radionämnden liksomén majoritet av de remissinstanser som uttalat sig i frågan också har avstyrkten ändring av formuleringen. Enligt motionen finns det inte heller något skälatt i själva lagtexten ta in formuleringen om hävdande av principen om allamänniskors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Detbör däremot framgå av specialmotiveringen till paragrafen att denna principskall vara vägledsmde för programverksamheten. Även i partimotionen 1799 (vpk)avstyrks förslaget till omformulering av de berörda bestämmelserna. Somframgår av propositionen är det inte avsett att den nya formuleringen av dens. k. demokratibestämmelsen skall i sak tolkas annorlunda KrU 1977/78: 24 117 ännuvarande bestämmelse i radioavtalet. Propositionens förslag grundar sig på vadradioutredningens majoritet ansett i denna fråga. Utskottet har inte funnitanledning att frångå propositionens förslag på denna punkt och avstyrkersålunda förslaget i motionerna i denna del. Ipropositionen föreslås att i ett tredje stycke i 6 § radiolagen, i enlighetmed vad som gäller, tas in föreskrifter om att ett avtal angående bl. a.programregler skall ingås mellan regeringen och varje programföretag.Regeringsformens bestämmelser om yttrandefrihet får enligt propositionen anseskräva att möjligheterna för regeringen att i avtal med programföretag införaföreskrift om skyldighet att sända beriktigande och genmäle samt vissameddelanden till allmänheten ges- stöd i lag, liksom en erinran att avtalet kaninnehålla föreskrifter till skydd för enskilds privadiv och förbud motkommersiell reklam och mot program som bekostas av annan än programföretaget.Utskottet ansluter sig till propositionens förslag i nu nämnt avseende. Imotionen 1790 föreslås ett tillägg till det föreslagna tredje stycket i 6 §radiolagen av innebörd att skyldighet skall föreligga för programföretagen atti programverksamheten främja nyktra levnadsvanor och i övrigt en ökadfolknykterhet. Alkoholproblemet berörs även i motionen 1801. Utskottet delarmotionernas synpunkter angående det angelägna i att folknykterheten befrämjas iolika sammanhang och också i etermedierna. I propositionen uttalar ävenföredragande departementschefen att det är viktigt att man iprogramverksamheten iakttar varsamhet vid speglingen av bruket av olika gifter,t. I likhet med departementschefen anser utskottet inteerforderligt att binda programföretagen med uttryckliga föreskrifter i dettahänseende. Ipropositionen behandlas frågan om våldsinslag i underhållningsprogram. Deterinras i sammanhanget om den forskning som pågått om hur såvälvuxna som barn påverkas av film och TV i detta avseende. Enligt propositionenmedger de undersökningar som publicerats ännu inte några entydigaslutsatser. Departementschefen understryker att den svenska televisionensprogramutbud bör präglas av försiktighet när det gäller våldsskildringar ochvåldsinslag. Enligt propositionen krävs dock inte några särskilda föreskrifteri lag eller avtal i detta hänseende. Fråganom underhållningsvåldet har tagits upp i partimotionerna 1796 (s) och 1799(vpk). Enligt motionerna är det numera väl dokumenterat att våldsinslagen iunderhållningsprogram har en klart negativ inverkan på framför allt barn. Imotionen 1796 föreslås ett tillkännagivande till regeringen att inslagen avvåld i underhållningsprogram minskas, så långt . I motionen 1799begärs ett riksdagsuttalande av liknande innebörd. Utskottet anser att inslagav våld i radions och televisionens under- Riksdagen1977/78.13 saml. KrU 1977/78: 24 Hg hållningsprogrambör minskas så långt som det är möjligt. Detta har enligt utskottet stöd i deallmänna regler för programverksamheten, vilka som tidigare nämnts tagits upp iförslaget till 6 § andra stycket radiolagen. Motionerna får anses besvarade medvad utskottet anfört. organisation och uppgifter vill utskottet anföra följande.Radionämnden s;om är ett statligt organ har att övervaka attprogramverksamheten utövas opartiskt och sakligt. Övervakningen sker genom attnämnden gi-anskar program som har sänts. Nämnden är däremot inte behörig attmeddela föreskrifter om de framtida programmens innehåll och utformning. Radionämndenbestår av sju ledamöter jämte suppleanter som utses av regeringen. är f. n. ett regeringsråd. Enligtpropositionens förslag skall radionämnden som utföra kontroll av att programföretag bestämmelserna i radiolag och avtal med staten. Detta skall ske genom efterhandsgranskning av sända program. Granskningen kan ske efter anmälan från allmänheten eller på eget initiativ. Departementschefenbetonar i propositionen vikten av att radionärrin-den ges möjlighet attkoncentrera sitt arbete på principiellt viktiga ärenden. Det är vidare av storbetydelse att nämnden organiseras så, att det blir möjligt att öka antaletgranskningsärenden. Departementschefen syftar då främst på en fortsattutvidgning av nämndens granskning på eget initiativ. Enligt propositionen äravsikten att överföra vissa kvalificerade uppgifter till en tjänsteman lämpligen benämnd direktör hos nämnden. Denne skulle få rätt attsjälvständigt besluta om utredning och granskning av program ellerprograrninslag utan föregående anmälan, rätt att infordra yttrande frånprogramföretag i granskningsärende samt rätt att på nämndens vägnar fattabeslut, som ej innebär att program strider mot radiolag eller avtal. Föratt säkerställa att radionämndens verksamhet blir känd hos en bred allmänhetoch att nämnden i ökad utsträckning bidrar till debatten om radions ochtelevisionens progiamverksamhet föreslås vissa åtgärder i propositionen. a.skall programföretagen vara skyldiga att på lämpligt sätt redogöra för sådanabeslut av radionämnden som innebär att program som sänts av företaget heirfällts. För detta ändamål har i förslaget till 7 § radiolagen i ett nytt andrastycke tagits in en bestämmelse enligt vilken det i avtal med programföretagfår föreskrivas förpliktande att publicera sådant beslut av radionämnden enligtvilket företaget har brutit mot radiolagen eller avtalet mellan regeringen ochbolaget. Radionämndensaknar f. n. befogenhet att meddela direktiv om införande av genmäle ellerberiktigande eftersom radionämnden inte får meddela föreskrifter om programmensinnehåll eller utformning. Medhänvisning till den betydelse frågan om genmäle och beriktigande har förförhållandet mellan programföretagen och allmänheten före- KrU 1977/78:24 119 slåsi propositionen att programföretagen skall vara skyldiga att genast underrättaradionämnden såväl när begäran om genmäle eller beriktigande framställs somnär beslut i ärendet fattats. Fråganom radionämndens uppgifter och organisation har tagits upp i några motioner. Ipartimotionen 1796 (s) godtas propositionens förslag om överförande av vissauppgifter till en tjänsteman direktör hos nämnden. Någon erinran mot attdirektören får rätt att besluta om utredning och granskning av program samträtt att infordra yttrande från programföretagen föreligger inte enligtmotionen. Däremot bör direktören inte få rätt att fatta någon form av fällandebeslut. Enligt motionen innebär propositionens förslag på denna punkt attdirektören visserligen inte skulle få fatta beslut om att ett program stridermot lag eller avtal men väl kritisera program. Eftersom man inomprogramföretagen inte i praktiken gör skillnad mellan fällda och kritiseradeprogram bör det klargöras att såväl fällande som kritiserande beslut skall somhittills fattas av radionämnden. Däremot bör direktören ha rätt att friaprogram. Ipartimotionen 1799 (vpk) anläggs liknande synpunkter på direktörensbefogenheter. Rätten att kritisera program från denne tjänstemans sida ökarenligt motionen risken för att överdriven försiktighet uppstår iprogramarbetet. Somtidigare framgått är avsikten att direktören hos radionämnden skall fåbefogenhet att på nämndens vägnar fatta beslut, som ej innebär att programstrider mot radiolag och avtal, dvs. fatta "friande" beslut angåendeprogram eller programinslag. Enligt utskottet innebär detta att direktören omhan vid sin granskning skulle finna fog för kritik underställer frågannämndens prövning. Med det anförda får motionerna på denna punkt ansesbesvarade. Ipartimotionen 1799 anförs att skrivningarna i propositionen beträffande den s.k. genmälesrätten bör utgå. I motionen 1801 yrkas att radionämnden skall gesbehörighet att meddela föreskrifter om de framtida programmens innehåll ochutformning. Med hänvisning till de synpunkter som lämnas i propositionen påradionämndens uppgifter både nu och , vilka synpunkter utskottetinstämmer i, avstyrks motionen 1801 på denna punkt. Likaså avstyrks yrkandet imotionen 1799 om skrivningarna angående genmälesrätten. Deförslag till ändringar i radiolagen som inte berörts i det föregående liksomförslaget till lag om ändring i radioansvarighetslagen tillstyrks av utskottet. Sominledningsvis framgått innehåller propositionen ett förslag till lag omförsöksverksamhet med s. k. närradio. Avsikten är som tidigare nämnts att ensådan verksamhet skall inledas och till en början pågå ianslutning till en parlamentarisk utredning av frågan. Hur dennaförsöksverksamhet skall organiseras och bedrivas har utförligt KrU 1911/18: 24 12o Utskottet, som tillstyrker regeringsförslaget omnärradioförsöken, har inte funnit anledning att närmare gå in på deorganisatoriska frågorna, vilka i stället får förutsättas komma att närmarebehandlas av kulturutskottet. De motioner vari lagförslaget om närradio avvisasavstyrks. Enligtpropositionen bör reglerna om programverksamheten i närradio och när-TV görasannorlunda än för andra rundradiosändningar. Departementschefen anser att maninte kan ålägga de sammanslutningar som enligt propositionens förslag avses fåtillstånd till sådana sändningar att i programverksamheten uppfyllaradiolagens krav på opartiskhet. Med hänsyn härtill saknas enligtpropositionen anledning att låta programmen i närradio och när-TV granskas avradionämnden. Departementschefen anser att det är givet att sändandesammanslutning även utan regler bör ålägga sig krav på kontroll avsakuppgifter, på skydd för personlig integritet och på att lämna beriktigandeav felaktiga sakuppgifter. Iett avseende bor enligt propositionen ett avsteg från vad som gäller förtidskrifter göras. Kommersiell reklam bör inte få förekomma i närradio ochnär-TV. Vidare får sammanslutningars sändningsverksamhet inte till någon delbekostas med medel eller annan egendom som utan vederlag har ställts tillsammanslutningens förfogande enbart för att möjliggöra sändning av visstprogram eller vissa slag av program. Bestämmelser i de berörda hänseendena hartagits upp i lagförslaget. Enligtpropositionen avses bestämmelserna om ansvar för sändningar i närradio ochnär-TV i vissa avse(jnden ges en något annan utformning än de som gäller förden allmänna radio- och TV-verksamheten. Detta gäller främst programutgivare. inledningsvis angivna propositionen 1977/78: 144 föreslås en särskild lagom ansvarighet i försöksverksamhet med närradio m. m. Utskottet har inte någonerinran mot förslagen i denna proposition och avstyrker motionen 1877. Imotionen 1792 tas bl. a. upp fråigan om behovet av efterhandsgranskning även avnärradiosändningar. Enligt motionen är de tankegångar departementschefen gettuttryck för i radio-TV-proposidonen vad gäller kraven på kontroll avsakuppgifter, skydd av personlig integritet och beriktigande av felaktigasakuppgiJiter inte tillräckligt bärande. För allmänheten torde närradio inteuppfattas som någon tidning. Om en radiolyssnare känner sig kränkt eller påannat sätt reagerar mot programmet blir det enligt motionen naturligt attvederbörande gör en anmälan till radionämnden.