bet · G101JuU31 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag till kriminalvårdenjämte motioner Kriminalvårdsstyrelsen.Utskottet tillstyrker regeringens i propositionen 1977/78:100 bilaga 5 (juslitiedepariementet) under punkten (s. 111 och 112) framlagda förslag och hemställer att till /79 anvisar ett förslagsanslag av . Kriminalvårdsanstalterna.Regeringen har under punkten (s. 112-117) föreslagit att till Kriminalvårdsanstalterna för /79 anvisa ett förslagsanslag av . I motionen 1977/78:666 av () ochKarin Ahriand (fp) hemställs att ger regeringen i uppdrag all se övermöjligheter att utöka antalet lokalanstaltplatser inom kriminalvården förkvinnor enligt motionen. Imotionen 1977/78:668 av Per () hemställs att beslutar delsatt hos regeringen begära förslag till lagändring som fastställer fångarsfackliga rättigheter (yrkande 1), dels all hos regeringen begära att kriminalvårdsslyrerelsen inom ramen för sina anslag skall kunna ställa medel tillFFCO:s förfogande för informationsverksamhet (yrkande 2). Imoiionen 1977/78:670 av m. fl. (s) hemställs att riksdagenger regeringen lill känna vad som i moiionen framhållits angåendekriminalvårdsanstallerna i och . Imoiionen 1977/78:672 av Per () och () hemställsatt beslutar dels att hos regeringen begära förslag om en treårsplanbeträffande biblioteksverksamhet vid kriminalvårdsanstalterna (yrkande 1), delsatt för del första året, /79, anvisa ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt förslagsanslag om 653 153 000 kr.till kriminalvårdsanstalterna (yrkande 2). Imoiionen 1977/78:980 av i Kumla (s) och ()yrkas att hemställer hos regeringen alt denna presenterar enplan för upprustning av biblioteksverksamheten vid kriminalvårdensinrättningar med en prioritering för biblioteksverksamheten vid 1 1977/78. JuU 1977/78:31 2 häktenoch slutna riksanstalter. Imoiionen 1977/78:981 av ()och () hemställsalt beslutar att hos regeringen begära omprövning beträffandebeslutet alt lägga ned annexet Rödjan vid kriminalvårdsanstalten i Marieslad. 1moiionen 1977/78:1467 av () föreslås att iskrivelse till regeringen uttalar att beslutet om nedläggning av annexet Rödjanvid kriminalvårdsanslallen i bör omprövas. 1moiionen 1977/78:1468 av m. fl. (vpk) föreslås all riksdagenbeslutar alt hos regeringen hemställa om nödvändiga åtgärder för ett skyndsamtavskaffande av isoleringsslraffel och de s. k. speciella säkerhetsavdelningarna(yrkande 1), att uttala att FFCO erkänns som förhandlingsorganisationienlighet med vad som anförs i moiionen (yrkande 2) saml att hos regeringenhemställa om en utredning om förhållandena vid fängelserna, i enlighet med vadsom anförs i motionen (yrkande 3). Under ifrågavarande anslag föreslås alt riksdagenanvisar elt förslagsanslag av , vilket innebär en höjning ijämförelse med anslaget för innevarande budgetår med . I angivnabelopp ingår medel för 31 tjänster vid den nya lokalanstalt i somkommer att tas i bruk under /79. Medel har ej beräknats förnuvarande 18 tjänster vid lokalanstalten Rönas, vilka kan dras in då dennaanstalt läggs ned. Departementschefenuppger att beläggningsutvecklingen har påtagligt förändrats , iförsta hand beträffande intagna med långa verkställighetslider. Dessa, framförallt de som dömts till fängelse eller mer eller lill internering med enminsta tid av , har kraftigt ökat i antal. Uppgången, somenligt departementschefen synes fortsätta, berör i första hand de slutnariksanstalterna. Medhänsyn till beläggningsulvecklingen är del enligt departementschefen osäkert omutrymme f. n. finns att minska platsanialet i den utsträckning som bedömtsmöjlig i redovisade rapport, dvs. Departementschefen uttalar att en reduktion f n. endast kan avsesådana anstalter som inte används för intagna med långa strafftider. Mot dennabakgrund har regeringen förordnal alt annexet Rödjan med40 platser vid kriminalvårdsanstalten och den öppna avdelningenBacken med 30 platser vid kriminalvårdsanslallen skall läggas ned såsnart som möjligt, dock . Genom nedläggningarna kanomkring 20 tjänster dras in. Imotionerna 981 och 1467 yrkas all uttalar all beslutet om nedläggningav annexet Rödjan skall omprövas. I den förstnämnda moiionen framhålls att ennedläggning av Rödjan skulle innebära alt JuU 1977/78:31 3 blevhelt utan öppen lokalanstalt och att intentionerna bakom kriminalvårdsreformenatt placera korttidsintagna nära hemorten inte skulle kunna förverkligas. 1moiionen 1467 uttalas bl. a. att del synes vara vanskligt alt utifrånbeläggningsutvecklingen dra bestämda slutsatser beträffandetendenserna . Det bör enligt motionärerna vara möjligtatt dra in elt antal tjänster men ändock upprätthålla verksamheten vid Rödjan,åtminstone med ett reducerat antal platser. Iskrivelser till utskotlet och vid uppvaktningar inför utskottet har liknandeinvändningar rests mot beslutet att lägga ned annexet Rödjan. Företrädare förjustiliedepartementet har hörts i ärendet. Rörandeanstalten kan upplysas följande. Anstalten är en lokalanslalt inornkriminalvårdens Boråsregion. Den har 112 platser, varav 72 slutna påhuvudanstallen och 40 öppna på annexet Rödjan som ligger därifrån. PåRödjan finns verksläder för grovsnickeri och grovsömnad. Arbetsdrift förekommerockså i viss utsträckning i form av jord- och skogsbruk. En nedläggning avRödjan berör 10 av de anställda, nämligen en överlillsynsman, en tillsynsman,sex vårdare och två förmän. Driften vid en av verkstäderna på Rödjan avsesfortsätta med intagna från huvudanstalten när Rödjan lagts ned. Anstalten ärlokalmässigt i elt tillfredsställande skick. Beläggningen på Rödjan i procentav det nominella antalet platser var vid kvartalsskiflena 67,5, 50,77,5 resp. 35 saml 85 . mening är det från statsfinansiella synpunkter angeläget att denreduktion av anstaltsplatserna, som det enligt bl. a, riksrevisionsver-kelsnyssnämnda rapport finns utrymme för, fullföljs. Som departementschefenframhåller kan med hänsyn till beläggningsutvecklingen en reduktion f. n.endast avse sådana anstalter som inte används för intagna med långastrafftider. Valet av annexet Rödjan och den öppna avdelningen Backen harenligt vad utskottet inhämtat skett med särskilt beaktande av de olikaregionernas behov av lokalanstalter och öppna anslallsplatser. Utskottet finnerinte anledning ifrågasätta rikligheten av denna bedömning. Med hänsyn härtilloch till nödvändigheten av besparingsåtgärder även på kriminalvårdens områdebör enligt utskottets mening motionerna inte vinna bifall.Ställningstagandet innebär att utskottet inte heller kan tillstyrka ett vidutskottsbehandlingen framlagt förslag att reduktionen av anslallsplatser istället till lika delar fördelas på huvudanstalten och annexet Rödjan; en sådanreduktion skulle enligt vad utskottet erfarit inte göra det möjligt att rpinskapersonalen i någon nämnvärd utsträckning. Ävenom utskottet således inte är berett att begära någon omprövning av regeringensbeslut rörande Mariestadsanslalten vill utskottet - framför allt med hänsynlill de begränsade erfarenheterna av den förändrade beläggnings-utvecklingenoch till vad som upplysts om värdet av annexet Rödjan för verksarnheten vidMariestadsanslalten - framhålla att om beläggningssilua-tionen totalt sett förändraseller andra skäl föranleder därtill särskild JuU 1977/78:31 4 uppmärksamhetbör ägnas åt möjligheterna att behålla annexet och del nuvarande platsanialetvid anstalten. BeträffandeBacken, som är en öppen avdelning av riksanstalten och belägen heltutanför anstaltens område, har utskottet inhämtat att del inte är möjligt allförändra avdelningen till lokalanslalt av framför allt ekonomiska ochsäkerhetsmässiga skäl. Behovet av lokalanslallsplaiser, som i Stockholmsregionenär särskilt framträdande när del gäller slutna platser, tillgodoses emellertidi viss utsträckning genom den lokalanslalt som är planerad inom Hallanstallensområde. Denna, benämnd Hageby, kommer lill stånd genom ombyggnad saml omdisposiiionav vissa av anstaltens platser. Den nya lokalanslalten avses inrymma 45 slutnaplatser. ställningstagande lill aktualiserade indragningarav anstalts-platserhar även i övrigt beaktats angelägenheten av alt medel frigörs för byggande avnya lokalanstaller i . har i sinovannämnda rapport beräknat behovet av lokalanslallsplaiser i Stockholmsområdetlill ca 620 för män och ca 20 för kvinnor. Beräkningarna överensstämmer medresultaten från en liknande undersökning som gjorts av kriminalvårdsstyrelsen.Styrelsen har också beräknat alt, när den nya lokalanslalten Hageby kommer lillstånd, del totala platsanialet vid befintliga och planerade lokalanstaller inomStockholmsregionen blir 250 för män och 5 för kvinnor. Detta är som styrelsenkonstaterat helt otillräckligt. Bristenpå plalsergör att lokalanstallsklientelet i stor utsträckning måste las om handpå slutna riksanstalter, vilket försvårar en adekvat frigivningspla-nering ochleder till en oönskad klientelblandning på riksanslalterna. En snabb utbyggnadav lokalanstallsbeståndet, framför allt i , utgör därför somutskottet framhöll även föregående år (JuU 1976/77:29 p. l)en nödvändigförutsättning föratt principerna bakom kriminalvårdsreformen skall kunnaförverkligas. Utskottet finner det angeläget att den skrivelse angåendeprojektering av fem nya lokalanstaller i somkriminalvårdsstyrelsen tillställt regeringen leder till skyndsammaåtgärder, så att en förbättring av situationen kan komma till stånd. I motionen 666 hemställs all rik:idagen gerregeringen i uppdrag all se över möjligheterna att utöka antaletlokalanslallsplaiser för kvinnor enligt motionen. Motionärerna påtalar att detbegränsade antalet platser för kvinnor på lokalanslalt skapar många allvarligaproblem och i praktiken medför all kvinnor inte har samma rättigheter ochmöjligheter i kriminalvården som manliga intagna. Enligt motionärerna är detdärför angeläget alt se över vilka möjligheter det finns all ordna platser pålokalanstaller även i andra sammanhang än när nya anstalter byggs och näranstalter byggs om. Fråganom förhållandena för kvinnliga intagna har tidigare behandlats avulskotlet,senasl (JuU 1976/77:29 p. Utskottet redovisade då somsin bestämda uppfattning att möjlighet måsle beredas kvinnliga intagna att få JuU 1977/78:31 5 sammavård som manliga intagna. Utskottet underströk viklen av att frågan ägnas särskilduppmärksamhet vid den fortsatta uppbyggnaden av anstalts-beståndet ochutformningen av kriminalvården i övrigt. Möjligheternaalt bereda kvinnliga intagna plats på lokalanslalt har utökats efter förraårets riksdagsbehandling. Sålunda har tillkommit 2-3 platser på lokalanslaltenÖsterport i , 2 platser på lokalanstalten Aspliden utanför och5-6 platser på lokalanslalten utanför . I början av år 1979kommer kriminalvårdens i samband med ombyggnad av riksanslallenHall alt tillföras 5 platser för kvinnor på den slutna lokalanstalten Hageby.Under kommer de nya lokalanstalterna i och att las ibruk. Båda kommer att inrymma platser för kvinnor. De projekteradelokalanstalterna i och i , som beräknas blifärdigställda respektive , kommer också att innehålla platserför kvinnor. 1 samband med ombyggnadsarbeten vid lokalanstalterna ,Orrelorp utanför och utanför kommer platser för kvinnoralt inrättas även vid dessa anstalter. Ombyggnadsarbetena beräknas varaavslutade under /79. Utskoiteivill på nytt uttala sin anslutning till uppfattningen all de kvinnliga intagnahar samma behov av och samma rätt till anslaltsplacering i närheten av hemortensom de manliga intagna. Som framgår av vad som ovan redovisats har - i enlighetmed principerna bakom kriminalvårdsreformen - möjligheterna lill sådanplacering för kvinnliga intagna ökats. Ylteriigareplatser kommer också att slå till förfogande på ett flertal orter.Enligt vad utskottet erfarit undersöker f. n.möjligheterna att inrätta platser för kvinnor även vid andra lokalanstaller ände här förut nämnda. Utskottet vill understryka vikten av att detta arbetefortsätter och att frågan om vidgade möjligheter till lokalanstaltsplaceringför kvinnliga intagna även i övrigt ägnas särskild uppmärksamhet. Med dessauttalanden avstyrker utskotlet bifall lill moiionen 666. 1 motionen 670 hemställs all skall geregeringen lill känna vad i moiionen anförts angående kriminalvårdsanstalternai och . Motionärerna utgår från ett projekt, betecknatMindre anstaltsavdelningar, som förts fram av ianslagsäskandena för /79. De föreslår att en omdisponeringkommer till stånd så alt förhållandena vid de båda anstalterna förbättras förbåde personalen och de intagna. AnstalternaTidaholm och , som är slutna riksansialler, planerades och uppfördesunder slutet av . Anstalterna var avsedda för ett klientel somförutsattes göra en produktiv insats under förhållanden som så långt möjligtöverensstämde med dem som råder vid en modern storindustri. Personalendimensionerades med hänsyn till den relativt JuU 1977/78:31 6 godartadeklienielsammansättningsom var aktuell för dessa anstalter. Under en följd av århar Norrtälje- och Tidaholmsanstalterna kunnat fungera enligt de ursprungligaintentionerna. En alltmera markant förändring av klientelet,innebärande en kraftig ökning av antalet intagna med långaverkställighelstider, med narkotikaproblem och andra psykiska och socialastörningar, har enligt vad uttalar i petila i grundenrubbat förutsättningarna för att med oförändrat personalantal och under iövrigt oförändrade förhållanden bedriva en meningsfull kriminalvårdandeverksamhet vid dessa anstalter. Styrelsen förordar en omstrukturering avanstalterna med en reducering av platsanialet och en förstärkning avpersonalen. Sammanlagt begär styrelsen två tjänster som assistenter och 33tjänster för tillsyns personal. Kostnaderna under förevarande anslag beräknastill drygt 3,3 milj. kr. Härtill kommer kostnader för ombyggnad m. m. somuppskattas till 3,5 respektive 3,9 milj. kr. Departementschefen beräknar ejmedel för projektet i årets budgetproposition. 1likhet med motionärerna och vill utskottet konstaleraall den inträdda förändringen i anstallsklientelelssammansättning har resulterat i ett ökat tryck på särskilt de slutnariksanstalterna. Utskottet kan ock.så i princip ställa sig bakom önskemålet omatt åstadkomma förbättringar för personal och intagna vid anstalterna Tidaholmoch . Med hänsyn till kostnaderna för de övriga angelägna satsningarsom regeringens förslag till medelsanvisning under förevarande anslag innebäranser sig emellertid utskottet inte kunna förorda att projektetMindreanstaltsavdelningargenomförs under nästa budgetår. Även den idelföregående berörda beläggningsulvecklingen på landels kriminalvårdsan-slallertalar emot all förslaget nu realiseras. Vad nu sagts (år givetvis inte hindraatt i linje med molionsönskemålel alla möjligheter tas lill vara att genomomdisponeringar inom givna ramar åstadkomma önskvärda förbättringar. Med dessauttalanden avstyrker ulskollet bifall till motionen 670. 1 motionen 1468 (yrkande 1) hemställs allisoleringsslraffel och de s. k. säkerhetsavdelningarna (specialavdelningarna)skall avskaffas. Motionärerna uppger alt isoleringsslraffel enligt deras meninganvänds mot intagna som ifrågasätter sin behandling och ställer krav påförbättringar, som vill aktivera andra intagna och som vaknar upp till politiskmedvetenhet. Beträffande förhållandena vid specialavdelningarna hänvisarmotionärerna lill "En undersökning frånhumanitär synpunkt av förhållandena vid specialavdelningarna på kriminalvårdsanstallernaHall, Kumla och ". Genomlagstiftning (prop. 1975/76:165, JuU 43, rskr 373) vidtogs ändringar ilagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt, som innebar inskränkningar imöjligheterna all avskilja intagen från gemenskap med andra intagna. Utskottetvill understryka alt genom ändringarna avskaffades möjligheten att användaisolering som disciplinärt beslraffningsmedel. JuU 1977/78:31 7 Alltjämtkvarstår emellertid vissa möjligheter att tvångsvis hålla intagna avskilda frånvarandra. I samband med lagstiftningsärende tillkallade dåvarandechefen för justiliedeparlemenlel en kommitté (Ju 1976:07) med uppgift attutröna huruvida man genom tillskapande av andra åtgärder, t. ex. förebyggandeåtgärder eller nya former av skyddsåtgärder, kan he|t undvara eller i varjefall i ännu högre grad än vad som är fallet begränsa isoleringen inomkriminalvården. Kommitténs arbete beräknas bli slutfört under senare delen avår 1978. Medhänsyn till det pågående utredningsarbetet bör yrkandet rörande isolering imoiionen 1468 inte föranleda någon åtgärd från sida. Vaddärefter gäller förhållandena vid specialavdelningarna vill utskottet, somunder besökt och studerat specialavdelningen vid Kumlaanstal-ten,erinra om de extrema förutsättningar som gäller för placering av inlagen inomdessa avdelningar saml om den möjlighet till besvär över kriminalvårdsstyrelsensbeslut härom som föreligger enligt 59 S lagen om kriminalvård i anstalt. Delbör också beaktas all placering på specialavdelning i vissa fall erfordras förall åstadkomma acceptabla förhållanden för intagna och anställda på övrigaavdelningar. Utskottet finner ej skäl biträda motionsyrkandet om åtgärder föravskaffande av specialavdelningarna. I moiionen 1468 hemställs vidare - ulan särskildmotivering - om en förutsättningslös utredning om förhållandena vidkriminalvårdsanstalterna (yrkande 3). De aktuella problemen påkriminalvårdsanstallerna äger nära samband med den besvärandenarkolikasituationen på anstalterna. Härav föranledde svårigheter behandlas iden framlagda propositionen 1977/78:105 rörande insatser motnarkotikamissbruk och har även i andra sammanhang ägnats uppmärksamhet avstatsmakterna. Någon utredning om förhållandena vid anstalterna i enlighet medmolionsönskemålel är enligt utskottets mening ej erforderlig. Utskottetavstyrker därför bifall till moiionen i denna del. I moiionen 668 och moiionen 1468 (yrkande 2)behandlas frågor rörande intagnas rätt till facklig verksamhet inomanstalterna. I moiionen 668 uttalar motionären att del bör vara möjligt attklart ange vilka fackliga rättigheter de intagna kan åtnjuta och att ekonomisktstödja Fångarnas Fackliga (). Yrkandena går ut på altriksdagen skall begära dels all regeringen framlägger förslag lill lagändringarsom fastställer intagnas fackliga rättigheter, dels alt kriminalvårdsstyrelseninom ramen för sina anslag skall kunna ställa medel till FFCO:s förfogande förinformationsverksamhet. I motionen 1468 uttalas att det för lösningen avkonflikter mellan intagna krävs all de intagna möts med respekt och att derasorganisationer legaliseras och tillåts att självständigt ta upp problemen.Enligt motionärernas yrkande bör FFCO erkännas som förhandlingsorganisation. Molionsspörsmål rörandeintagnas rätt till facklig verksamhet behandlades JuU 1977/78:31 8 avutskottet (JuU 1976/77:29 p. 1 sitt av godkändabetänkande uttalade utskottet då att det vid bedömandet av motionsspörsmålenmåsle hållas i minnet att förhållandel mellan intagna ochkriminalvårdsstyrelsen inte är ett parlsförhållande i arbetsrällslig mening.Lagen om medbestämmande i arbetslivet, som är tillämplig på förhållandel mellanarbetsgivare och arbetstagare, kunde därför inte åberopas lill stöd förförenings- eller förhandlingsrätt, och en organisation av intagna kunde ejtillerkännas sådan förenings- och förhandlingsrätt som tillerkänns arbetstagarorganisationenligt medbestämmandelagen. Det beskrivna rättslägel var enligt utskottetsmening en naturiig konsekvens av de grundläggande tvångsmomenten ikriminalvården,och någon ändring härvidlag kunde inte komma i fråga. Det sagdahindrade inte, uttalade utskottet vidare, att de intagna inom ramen förreglerna i 36 § kriminalvårdslagen borde tillerkännas möjlighet all påverka sinsituation så långt förhållandena det medger. Utskottet vill närmotionsspörsmålel nu återkommer hänvisa till vad utskottet sålunda uttaladeförra året. 1motionen 668 berörs verksamheten med de s. k. nämnderna för arbetsmarknads- ochfackliga frågor (NAFF), som inrättats vid anstalterna. Dennaverksamhet skall i huvudsak vara inriktad på all främja förutsättningarna förde intagnas anpassning i arbetsliv eller utbildning. En viktig uppgift förnämnderna är att genom kurser och konferenser fortlöpande informera omutvecklingen på det fackliga området. Inom ramen för verksamheten och i samarbetemed fackliga organisationer bör del också vara möjligt att öka de intagnasfackliga kunskaper och i vissa fall låta dem la del i den vanliga fackligaverksamheten utanför anstalterna. Vidarebör i delta sammanhang nämnas att utredningen om personalens arbetsuppgiftervid kriminalvårdens anstalter i sitt avgivna belänkande (SOU1977:76) Personalen vid kriminalvårdens anstalter lämnat vissa synpunkter på deintagnas inflytande. Utredningen uttalar sålunda bl. a. alt de intagna på en avdelningbör uppmuntras all i lämpliga organisatoriska former la sig an frågor som rördem gemensamt, t. ex. angående fritidsaktiviteter och ordningen påavdelningen. Erfarenheter från anstalter visar enligt utredningen att sådanverksamhet och även medverkan i förtroenderåd och samrådsorgan ger de intagnaökat självförtroende och underlättar deras kontakter med andra människor. Detär dock, påpekar utredningen, av vikt att man för de intagna klart angergränserna för medinfiylandet så alt deras medverkan inte byggs upp på falskaföreställningar om "anslaltsdemokrati". n. Ylteriigare synpunkter på den i motionerna upptagna problematiken tordedärvid komma alt föras fram. Underhänvisning till det anförda avstyrker utskottet bifall lill yrkandena imotionerna 668 och 1468 rörande de intagnas fackliga verksamhet. I motionerna 672 och 980 aktualiseras frågan ombiblioteksverksamheten vid kriminalvårdsanstalterna. JuU 1977/78:31 9 Departementschefen har i budgetpropositionenberäknat . för biblioteksverksamhet vid kriminalvårdsanstallerna,vilket innebär en höjning med . i förhållande lill innevarandebudgetår. förstnämnda moiionen framhålls att biblioteksverksamhetens betydelse förde intagna, särskilt på häkten och slutna anstalter, inte kan överskattas. Pågrund av missförhållandet mellan kommunernas faktiska utgifter och denersättning de får av statsmedel är emellertid enligt motionärerna risken storatt biblioteksservicen drastiskt försämras. Motionärerna finner det orimligtall kommunerna inte ges bättre kostnadstäckning för denna, egentligen intekommunala verksamhet. Enligt motionärernas mening bör fatta beslut omen ireårsplan för upprustning av biblioteksverksamheten vid anstalterna samlberäkna ett i förhållande till regeringens förslag med . förhöjtbelopp till anslagsposten Biblioteksverksamhet. I moiionen 980 framhålls allom del skall vara möjligt all upprätthålla kommunernas service med boklån påkriminalvårdsanstallerna bör regeringen i kommande budget presentera enlångsiktig plan för upprustning av biblioteksanslaget. Planen bör i en förstaetapp avse en betydande uppräkning av anslaget lill verksamheten vid häkten ochslutna riksansialler. Yrkandet går ut på all skall begära attregeringen presenterar en sådan plan. har inför utskottet lämnat upplysningar och synpunkter iärendet. Denkommunala biblioteksverksamheten vid kriminalvårdsanstallerna bedrivs enligtavtal mellan de kommunala biblioteken och kriminalvårds-verket. Viss ersättninghärför till kommunerna utgår ur förevarande anslag. Skillnaden mellankommunernas verkliga kostnader för verksamheten och de ersättningar som utgårhar ökat . Närmare hälften av anslagsposten lillbiblioteksverksamhet åtgår för att driva sådan verksamhet vid anstalterna ,, , och . För kommunala bibliotek som har hand omverksamheten vid övriga anstalter och häkten utgår en årlig ersättning pervårdplats med f. n. vid häktena, . vid slutna riksanstalter och 40kr. vid övriga anstalter. Enligt uppgift täcker ersättningen inte på långt närde verkliga kostnaderna för en godtagbar biblioteksservice. Enligtkriminalvårdsstyrelsens anslagsframställning för /79 utgörkostnaderna per vårdplats för en godtagbar standard . vid häkte, 280 kr.vid sluten riksanstalt, . vid sluten lokalanslalt och . Styrelsen föreslog en uppräkning av anslaget i två etapper.