bet · G101UbU22 · 1977-12-31 00:00:00 — Detta anslag avser grundläggandeutbildning för undervisningsyrken vid de statliga högskoleenheterna inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Under anslaget beräknas medeldels för allmänna utbildningslinjer och påbyggnadslinje inom sektorn, dels förvissa kurser samt för studier enligt äldre studieordning. Under anslaget Bidrag till högskoleutbildningberäknas medel för högskoleutbildning inom sektorn för utbildning förundervisningsyrken. Frågor som rör denna utbildnings dimensioner ring ochinnehåll m. m. behandlas under förevarande sektorsanslag. 4 1977/78. UbU 1977/78: 22 50 Sektorn för utbildning för undervisningsyrkenomfattar innevarande budgetår 20 allmänna utbildningslinjer och enpåbyggnadslinje. Frågor om dimensioneringen av lärarutbildningenskall enligt propositionen behandlas av universitets- och högskoleämbetet(UHÄ), vissa andra myndigheter och . Utskottet, som tidigarei betänkandena : 10 och 1975/76; 26 behandlat olika dimensioneringsfrågor,vill med anledning av det uppdrag som skall lämnas till myndigheterna anföraföljande. Underde två har fortlöpande utförts beräkningar av behov av ochtillgång på lärare . Allteftersom det blivit möjligt att bedömautfallet av prognoserna har det regelmässigt visat sig att lärarbehovetunderskattats. Med utgångspunkt i statistiskt material redovisadeexempelvis () (jfr prop. 1975; 1bil. 10 s. 375) ett prognostiserat överskott vid en förutsatt intagning av160 studerande på lågstadielärarlinje och 540 studerande påmellanstadielärarlinje fr. o. m. /76 för t. ex. /78motsvarande 4 700 lågstadielärartjänster och för /79 motsvarande4001 700 mellanstadielärartjänster. Enligt uppgifter frånarbetsmarknadsstyrelsen (AMS) möter nu i stället en ökande lärarbrist i vadgäller låg- och mellanstadielärare. När det gäller tjänstgöring under minst heltermin tillsatte arbetsförmedlingarna /78 med icke behöriga lärare13 % av lågstadielärarplatserna och av mellanstadielärarplatserna. EnligtAMS finns därjämte i hela landet stora svårigheter att tillgodose behovet av behörigaklass-lärarvikarier än en termin. Förklaringarna till att behovs-och tillgångsberäkningarna inte stämmer med den verkliga utvecklingen ärflera. Vidall bedömning av lärarutbildningsbehovet är det en huvudfråga om man skallsträva efter en strikt överensstämmelse mellan arbetsmarknadsbehovet inomskolan och utbildningskapaciteten eller om lärarutbildningslinjerna skall varadimensionerade för en bredare arbetsmarknad än skolområdet. Erfarenhetsmässigtvet man att många med lärarutbildning söker sig till andra samhällssektorer änskolan. Enligt AMS analys av arbetskraftsundersökningen har ca 18 800lärar-utbildade personer tjänst inom yrken som gränsar till läraryrkena ellersom avser kulturområdet i övrigt. Ettprognosarbete i vad gäller skolans behov bygger i vissa delar på kändafaktorer, t. ex. årskullarnas storlek och de i tjänst varande lärarnaspensionsavgång, och i andra delar på faktorer som är mycket komplicerade ochsvårare att bedöma. De bedömningar, varpå nuvarande dimensioneringsbeslutvilar beträffande t. ex. klasslärare, bygger på förutsättningen att av denyexaminerade klasslärarna går till läraryrket. Andra svårbedömda faktorer ärkvarvarofrekvens i yrket UbU 1977/78: 22 51 hosolika grupper av lärare samt lärares benägenhet att utnyttja sin rätt tillpartiell tjänstledighet. Alternativa beräkningar visar att redan mycket småförändringar i antagandena ger betydande utslag i slutresultat. En isammanhanget inte oväsentlig faktor är vidare att examinationstalen på t. ex.låg- och mellanstadielärarlinjerna ofta ligger avsevärt under intagningstalen,vilket inte alltid beaktas i prognosarbetet. k. lokala bundenhet stiger i takt med att antalet familjer där båda makarnaförvärvsarbetar ökar. EnligtAMS föreligger på lärararbetsmarknaden allmänt sett en bristsituation i dag.Således tillsatte arbetsförmedlingarna /78 ca 9 500 lärarplatseravseende tjänstgöring under minst en termin med icke behöriga lärare. Härtillkommer den nämnda svårigheten att erhålla behöriga lärarvikarier för kortaretid än en termin. Bristsituationen kännetecknas emellertid av regionala avvikelser.Tillgången på behöriga lärare /78 är enligt AMS exempelvis bäst iVästerbottens län medan bristen på behöriga lärare i förhållande tilllärararbetsmarknaden är störst i . Ilikhet med annan högskoleutbildning bör lärarutbildningen dimensionerasutifrån principen att såväl individernas som arbetslivets behov skall beaktasvid utbildningsplaneringen. Vid de kommande bedömningarna avlärarutbildningsbehovet måste man i ökad utsträckning ta hänsyn till lärarnasyrkesbenägenhet och beteende i övrigt på arbetsmarknaden. I motionen 1977/78; 378 (yrkandet 2) begärsåtgärder för att förbättra prognosinstrumenten för arbetskraftsbehovet inomutbildningsyrkena m. m. Regeringenhar tillkallat en särskild utredning rörande studiedokumentation och statistikför högskolan (STUDOK). De nya formerna för den kvantitativa planeringen avhögskolan medför behov av nya typer av planeringsunderlag och nya former avsamarbete mellan centrala och lokala myndigheter för att producera dessa uppgifter.Utredningen har fått tilläggsdirektiv enligt vilka utredningen börbeakta även utbildningsmyndigheternas behov av uppgifter om arbetslivetsefterfrågan på personer med olika slag av högskoleutbildning. Med utgångspunkti STUDOK:s arbete bör det vara möjligt att anpassa prognosverksamheten tillden nya högskoleorganisationens förutsättningar. När resultatet av STUDOK;sarbete föreligger bör det enligt utskottets mening prövas om ytterligareutredningsarbete är befogat för alt förbättra prognosverksamheten. Med detanförda föreslär utskottet att motionen 1977/78: 378 yrkandet 2 inte föranledernågon åtgärd. I samband med den reformering av klass- ochämneslärarutbildningen som inleddes (prop. 1967: 4, SU 1967: 51, rskr 1967;143) tillkom organisationen med skolenheter för försöks- ochdemonstrationsverk- UbU 1977/78: 22 52 samhet(FoD-verksamhet). Efter förslag från en arbetsgrupp inom SÖ beslöt (prop. 1975: 1 bil. 10, UbU 1975: 10, rskr 1975; 104) bl. a. att FoD-resursen,som då bestod enbart av fasta tjänster, skulle delas upp i en fast och en . Regeringenhar föreslagit att FoD-verksamheten i dess nuvarande form skall upphöra.Utskottet har i betänkandet 1977/78: 21 (s. 32) tillstyrkt förslag ipropositionen 1977/78; 85 beträffande avveckling av de särskilda tjänsterna förFoD-verksamheten. I propositionen 1977/78; 100 har föreslagits att den friaresursen för FoD-verksamhet om , som innevarande budgetår finnsupptagen under förevarande anslag, inte längre skall anvisas. Imotionen 1977/78; 1721 (yrkandet 1) hävdas att det är nödvändigt att behålladen fria resursen för FoD-verksamhet tills ställning tagits till de förslagtill nya former för organisation och finansiering av lärarutbildningensförsöksverksamhet som arbetsgruppen för utvärdering av FoD-verksamheten (UTFOD)och lärarutbildningsutredningen förväntas lägga fram. All lärarutbildningmåste enligt motionärerna vara forsknings- och försöksanknuten. UTFODhar numera överlämnat sin slutrapport. Enligt UTFOD bör forskningsanknytningeninom sektom för undervisningsyrken inriktas mot tillämpad metodforskning,utvecklingsarbete samt försöksverksamhet inom skolans och barnomsorgensområden. UTFOD räknar med att vissa kostnader för en så utbyggd forsknings- ochförsöksanknuten lärarutbildning skall bestridas från anslagetForskningsanknytning av grundläggande högskoleutbildning och att högskola ochskolstyrelse på högskoleort skall avsätta vissa medel för en gemensamt bedrivenförsöksverksamhet. Enligtriksdagens nyssnämnda beslut är ett av huvudmålen för lärarutbildningenatt hos lärarna grundlägga vilja och förmåga till ständig förbättring avskolans verksamhet samt att ge dem goda förutsättningar att följa detpedagogiska forsknings- och utvecklingsarbetet. Detta mål för lärarutbildningenligger fast. Ingår inte kunskap om försöksverksamhet och utvecklingsarbete ide blivande lärarnas grundutbildning har de under sin yrkesverksamma tidbetydligt mindre möjligheter att på ett effektivt och riktigt sätt genomföraåtgärder i riktning mot förnyelse och förbättring av arbetet i skolan.Högskolestyrelserna har liksom möjlighet att i sina anslagsframställningarbegära medel för pedagogiskt utvecklingsarbete. Därigenom skapas möjlighet förhögskolestyrelserna att avsätta medel för en försöksanknuten lärarutbildning.Det nya anslagssystemet för högskolan medger en betydande frihet att organiserautbildningen så att olika behov kan tillgodoses. Meddet anförda anser utskottet att motionen 1977/78: 1721 yrkandet 1 inte börföranleda någon åtgärd. UbU 1977/78: 22 53 Frågor om utnyttjande av s. k. övertaligalärarutbildare vid förutvarande lärarhögskolor tas upp i motionerna 1977/78;755 och 1977/78: 1541. Enligt den förstnämnda motionen bör de övertaligalärarutbildar-na i stället för att tjänstgöra i skolväsendet användas förökning av utbildningskapaciteten på lärarutbildningslinjerna och enligt densistnämnda motionen bör de kunna utnyttjas som studie- och yrkesvägledareinom sektorn för undervisningsyrken. Enligtuppgift från UHÄ sysselsätts redan nu vissa övertaliga lärarutbildare som studie-och yrkesvägledare. Vad gäller förslaget om lärarutbildningsuppgifter förövertaliga lärare har utskottet erfarit att övertaligheten är ojämnt fördeladpå orter och ämnen. Vid vissa högskolor är den koncentrerad till matematik ochnaturvetenskapliga ämnen och vid andra högskolor ligger den på helt andraämnen. Övertaliga lärarutbildare inom endast vissa ämnesområden kan inte geunderlag för en ökning av antagningen på klasslärarlinjerna eftersom det fördenna utbildning krävs lärarkrafter inom alla på linjen förekommande ämnen. Närdet gäller utbildning på ämneslärarlinjen i t. ex. matematik och naturvetenskapligaämnen är läget det att det f. n. är brist på sökande i sådana ämnen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen 1977/78; 755. Dåsektorn för utbildning för undervisningsyrken ännu inte har samma studie- ochyrkesvägledningsresurser som övriga fyra utbildningssektorer, utgår utskottetfrån att förslag till lösning av denna studie- och yrkesvägledningsfråga läggsfram av UHÄ. Motionen 1977/78; 1541 bör därför inte föranleda någon riksdagensåtgärd. För /79 föreslås 4 776antagningsplatser för förskol-lärarutbildning, vilket jämfört med innevarandebudgetår innebär en ökning med 72 platser på denna utbildningslinje. Eftersomdet i storstadsregionerna finns en besvärande brist på utbildad personal skallökningen tillfalla dessa regioner. Intagningsplatser för tvåspråkiga studerandeskall finnas vid utbildningsanstalterna i , och . Vidareär avsikten att det vid högskolan i skall anordnas tvåspråkigförskollärarutbildning för sökande med samiska som modersmål och sökande frånden finskspråkiga minoriteten i (jfr prop. 1976/77: 80, KrU 1976/77:43, rskr 1976/77; 289, prop. 1976/77: 76, UbU 1976/77: 29, rskr 1976/77: 333). Förfritidspedagogutbildning planeras 990 antagningsplatser inom den statligahögskolan och 442 antagningsplatser inom den . Kurserna förfritidspedagogutbildning inom arbetsmarknadsutbildning kommer enligt beslut avAMS att avvecklas med utgången av innevarande budgetår. Enligtpropositionen visar kommunernas utbyggnadsplaner för barnomsorgen att man ifråga om fritidshemmen ligger under den öknings- UbU 1977/78: 22 54 taktsom förutsattes i den överenskommelse som träffades mellan staten ochkommunerna om utbyggnad av fritidshemmen framt. o. m. utgången av . Enligt propositionen skall eftersamråd med undersöka personal- och utbildningsbehovetinom barnomsorgen. Mot denna bakgrund och med hänvisning till vad föredragandestatsrådet anfört om ifrågavarande utbildningars dels lokalisering, delsdimensionering under nästa budgetår avstyrker utskottet motionen 1977/78; 891yrkandet 2 om förskoUärar- och fritidspedagogutbildning i . Medsamma motivering avstyrker utskottet motionen 1977/78: 1175 yrkandet 2 omförskoUärar- och fritidspedagogutbildning i . Denenda reguljära statliga utbildningen i är, påpekas i motionen 1977/78:1161, förskollärärutbildningen. När nu AMS:s bristyrkesutbildning förfritidspedagoger upphör är det, menar motionärerna, nödvändigt att ersättadenna med en reguljär fritidspedagogutbildning. Ipropositionen 1976/77: 29 om utbildning av förskollärare och fritidspedagogerm. m. förordades en successiv avveckling av den kommunalafritidspedagogutbildningen. Enligt vad utskottet erfarit har skolstyrelsen iLund uttalat sig för en avveckling av den kommunala fritidspedagogutbildningendär (ca 30 antagningsplatser) fr. o. m. / 79 under fömtsättning attberörd personals anställningstrygghet kan garanteras. Utskottetanser på grund av de särskilda omständigheterna att närrmda ca 30antagningsplatser inom den kommunala fritidspedagogutbildningen i börersättas av ett motsvarande antal nya platser inom den statligafritidspedagogutbildningen och att dessa bör förläggas till när så blirmöjligt, allt under förutsättning av att överenskommelse kan träffas ompersonalens i anställningsförhållanden. bör med anledning avmotionen 1977/78; 1161 ge denna uppfattning till känna för regeringen ochsamtidigt bemyndiga regeringen att med belopp som erfordras förfritidspedagogutbildning i göra eventuellt erforderliga omföringarmellan anslagen för högskoleutbildning och utbildning förundervisningsyrken. Genomatt fritidspedagogutbildningen inom arbetsmarknadsutbildningen avvecklas kaninte uteslutas att ett antal utbildare av fritidspedagoger blir övertaliga.Vidare finns övertaliga lärare inom klasslärarutbildningen, som efterutbildningskomplettering avses medverka i utbildningen av förskollärare ochfritidspedagoger. Det finns därför för tillfället inte anledning att utbildaytterligare lärare för dessa utbildningslinjer, varför motionen 1977/78; 758yrkandet 1 avstyrks. Vidareavstyrker utskottet motionen 1977/78: 758 yrkandet 2 om ökat antal antagningsplatserpå förskoUärar- och fritidspedagoglinjerna. Det finns skäl att avvaktaresultatet av det uppdrag som givits åt UHÄ när det gäller förslag omdimensionering av dessa utbildningslinjer. UbU1977/78: 22 55 fattade beslutom en reformering av förskol-lärar- och fritidspedagogutbildningarna i huvudsakenligt de riktlinjer som barnstugeutredningen förordat i betänkandet (SOU 1975:67) Utbildning i samspel. Utskottet kan inte anse att vad som anförts i motionen1977/78: 758 motiverar någon ändring av detta beslut (prop. 1976/ 77: 76, UbU1976/77; 29, rskr 1976/77: 333), varför motionen 1977/78: 758, yrkandet 3 böravslås. Frågan om fortbildning av barnstugepersonal behandladeutskottet i betänkandet 1976/77: 29 (s. 78). Med hänvisning till vad som däranförts avstyrker utskottet motionen 1977/78; 758 yrkandet 4. Förskolepersonalen är kommunalt anställd. Frågor omlöneförmåner m. m. vid genomgång av viss utbildning för personal hos kommunavgörs inte av , varför motionen 1977/78: 758 yrkandet 5 bör avslås. Fråga om klasslärarutbildning iKristianstad tas upp i motionerna 1977/78; 450 och 1977/78; 1175. Med erinranom tidigare beslut i ärendet (prop. 1975/76; 89, UbU 1975/76; 26, rskr1975/76; 268, prop. 1976/ 77; 59, UbU 1976/77: 20, rskr 1976/77; 246) avstyrkerutskottet motionen 1977/78: 450 i denna del och motionen 1977/78; 1175yrkandet 1. Regeringen har lagt fram förslag om456 antagningsplatser på vård-lärarlinjen. Vid medelsberäkningen har beaktatsden automatiska ökning av utbildningskostnaderna som är en följd av attantalet platser inför innevarande budgetår ökades med 72 samt förslaget om attden extra lärarkursen i skall upphöra. Enligt propositionen bör utredas om platser i 19-veckorsutbildning på vårdlärarlinjen i kan föras över till vårdlärarlinjen iUmeå. Regeringen begär bemyndigande att få besluta om lokalisering av vårdlärarlinjen.Ett sådant bemyndigande behövs i det aktuella fallet inte. Utskottet föreslåratt i stället bemyndigar regeringen att göra eventuellt erforderligaomföringar mellan högskolan för lärarutbildning i och iUmeå i vad gäller antagningsplatser på vårdlärarlinjen och medel förutbildningen. startade en extra vårdlärarkurs om treterminer i . Enligt regeringens och beslut bör erfarenheternaav denna decentraliserade vårdlärarutbildning avvaktas innan övervägande skerom att förlägga vårdlärarutbildning till andra än nuvarande orter (prop.1976/77; 59, UbU 1976/77; 20, rskr 1976/77; 246). i högskoleregion har tillsatt enarbetsgrupp för att undersöka möjligheterna att mera permanent förlägga vårdlärarutbildningtill regionen. Tre alternativa förslag har därvid förts fram, nämligenpermanent utbildning förlagd till , permanent utbildning förlagd tillÖrebro eller modifierad distansundervisning inom regionen med somledningsort. UbU 1977/78: 22 56 sala,som intill utgången av var en del av , har f. n. ettriksansvar för fortbildningen av yrkesverksamma lärare inom vårdområdet och ensärskild ämnesmetodisk kunskap inom detta område har byggts upp i Uppsala.Enligt arbetsgruppen talar klara skäl för att blir ledningsort för enmodifierad distansundervisning inom regionen. Gruppen föreslår att en sådanundervisning tar sin början där /80. Enligtmotionen 1977/78: 1160 bör den extra vårdlärarkursen bibehållas i . Motbakgrund av vunna erfarenheter har utskottet inte något att erinra motatt ännu en extra vårdlärarkurs anordnas i med början höstterminen 1978.Ett beslut om ännu en kurs får dock inte uppfattas som ett löfte om enframtida permanent utbildning. Utskottet föreslår att anslaget Utbildning förundervisningsyrken räknas upp med . för /79 och attriksdagen med anledning av motionen 1977/78: 1160 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om en extra vårdlärarkurs i . Imotionen 1977/78; 1184 föreslås att av de antagningsplatser på vårdlärarlinjensom finns i 12 skall få utnyttjas i och 12 i Skövde.Utbildningsansvaret skall ligga kvar hos utbildningsledningen förvårdlärarlinjen i Götelwrg. Försöksverksamheten avses starta vårterminen 1979och uppges medföra en merkostnad för staten av . , För /80 föratsätts en kostnad av . Enligtmotionärema har landstingen i och förklarat sigvilliga att i övrigt svara för uppkommande extra kostnader. Utskottettillstyrker förslaget om en försöksverksamhet med en kurs om tre terminer påvardera orten under förutsättning att landstingen i ochSkaraborgs liin svarar för samtliga merkostnader, som följer av attutbildningen förläggs till resp. , utöver det belopp för bådaorterna om sammanlagt . per termin som staten bör tillskjuta.Utsikottet föreslår att med bifall till motionen 1977/78: 1184 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och att förevarandeanslag räknas upp med . för det nämnda ändamålet för budgetåret1978/79. Motionen1977/78: 337 om en permanent vårdlärarutbildning i bör avslås medhänvisning till vad utskottet ovan anfört med anledning av motionen 1977/78:1184. Utskottet är inte heller berett förorda att nu fattar beslutom vårdläraratbildning i . Utskottet avstyrker därför motionen1977/78; 1179. I motionen 1977/78: 377 begärs förslag om enkompletterande utbildning för vissa lärare inom sjukgymnastutbildningen,nämligen för vård- UbU 1977/78: 22 57 lärarei sådana utbildningsmoment där läkares specialutbildning inte är oundgängligennödvändig. Utskottethar i betänkandet 1976/77; 20 (s. 109) behandlat denna fråga och därvidhänvisat till dels den nya vårdlärarutbildning som påbörjats /78,dels arbetet inom utredningen (U 1977; 06) om vissa vårdutbildningar inomhögskolan (VÄRD 77). Utskottet, som anser det angeläget att utredningen läggerfram förslag beträffande de lärarutbildningsfrågor som återstår att lösa påsjukgymnastutbildningens område, föreslår att motionen 1977/78: 377 inteföranleder någon åtgärd. Utskottet tillstyrker att en lärarlinje förjordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötsel inrättas som påbyggnadslinje. Regeringen föreslår att skall fastställaplaneringsramar för sektorn enligt vad föredragande statsrådet förordat. Förundervisningssektorn räknar statsrådet med ett antagningstal av sammanlagt 11400 (bil. 12 s. 375). Utskottet har förordat att en extra vårdlärarkursskall anordnas i och föreslår som konsekvens härav att planeringsramenför vårdlärarutbildning räknas upp med 24. Regeringens förslag i övrigt under förevarandeanslagsrubrik föranleder ingen erinran från utskottet. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att beträffandeprognosinstrument m. m. avslår motionen 1977/78: 378 yrkandet 2, 2. att beträffandeförsöks- och demonstrationsverksamhet avslår motionen 1977/78; 1721 yrkandet1, 3. att beträffandeövertaliga lärarutbildare avslår motionen 1977/78: 755, 4. att beträffandestudie- och yrkesvägledning inom undervisningssektorn avslår motionen 1977/78;1541, 5. att beträffandeförskoUärar- och fritidspedagogutbildning i avslår motionen 1977/78; 891yrkandet 2, 6. att beträffandeförskoUärar- och fritidspedagogutbildning i avslår motionen1977/78; 1175 yrkandet 2, 7. att beträffandefritidspedagogutbildning i med anledning av motionen 1977/78: 1161 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt bemyndigarregeringen att göra omföring mellan anslagen för högskoleutbildningoch utbildning för undervisningsyrken i enUghet med vad utskottet förordat, 8. att beträffandeutbildning av vissa lärarutbildare avslår motionen 1977/78: 758 yrkandet 1, UbU 1977/78: 22 58 9. att beträffande ökat antalantagningsplatser för förskoUärar- och fritidspedagogutbildningen avslårmotionen 1977 /78; 758 yrkandet 2 i denna del, 10. att beträffandeförskoUärar- och fritidspedagogutbildningens utformning avslår motionen1977/78; 758 yrkandet 3, 11. att beträffandefortbildning av barnstugepersonal avslår motionen 1977/78: 758 yrkandet 4, 12. att beträffandelöneförmåner m.m. avslår motionen 1977/78: 758 yrkandet 5, 13. att beträffandeklasslärarutbildning i avslår motionen 1977/78: 450 såvitt nu är ifråga och motionen 1977/78: 1175 yrkandet 1, 14. att med anledning avpropositionen 1977/78: 100 bemyndigar regeringen att göra omföringar i vadgäller antagningsplatser på vårdlärarlinjen m. m. mellan högskolan för lärarutbildningi och i i enlighet med vad utskottet förordat, 15. att beträffande enextra vårdlärarkurs i med anledning av motionen 1977/78: 1160 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 16. att beträffande vissvårdlärarutbildning i och med bifaU tiU motionen 1977/78; 1184i denna del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört, 17. att beträffandevårdlärarlinje i avslår motionen 1977/78: 337, 18. att beträffandevårdlärarlinje i avslår motionen 1977/78: 1179, 19. att beträffandeutbildning av vissa lärare inom sjukgymnastutbildningen avslår motionen1977/78: 377, 20. att i enlighet medvad som förordats i propositionen 1977/78: 100 beslutar om inrättande av enpåbyggnadslinje benämnd lärarlinjen för jordbruk, skogsbruk och trädgårdsskötseloch omfattande 20 poäng, 21. att fastställerplaneringsramar för sektorn för utbildning för undervisningsyrken i enlighetmed vad utskottet förordat, 22. att beträffandemedelsanvisningen med anledning av propositionen 1977/78: 100 och med anledningav motionen 1977/78: 1160 i denna del och med bifall till motionen 1977/ 78:1184 i denna del samt med avslag på motionen 1977/78: 758 yrkandet 2 i dennadel till Utbildning för undervisningsyrken för /79 anvisar ettreservationsanslag av . UbU 1977/78: 22 59 9.Utbildning för kultur- och informationsyrken. I propositionen 1977/ 78; 100bilaga 12 har regeringen under punkten D 9 (s. 456466) föreslagit riksdagenatt 1. besluta om inrättande av deallmänna utbildningslinjer och den påbyggnadsHnje som föreslagits ipropositionen, 2. bemyndiga regeringen att göraomfördelningar mellan anslagen för utbUdning för undervisningsyrken ochutbildning för kultur- och informationsyrken, 3. bemyndiga regeringen attslutligt fastställa dimensioneringen av bibliotekarielinj en, 4. fastställa planeringsramarenligt vad som förordats i propositionen,