bet · G101KrU20 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av dels propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag till ungdoms-och nykterhetsorganisationer jämte motioner, dels motion om bidrag till allmänfritidsverksamhet i kommuner Statensungdomsråd: Förvaltningskostnader. Utskottet tillstyrker re geringens i propositionen 1977/78:100 bilaga 12 (utbildningsdeparte mentet) under punkten B 61 (s. 169170) framlagda förslag och hem ställer att till Statens ungdomsråd:Förvaltningskostnader för /79 anvisar ett förslagsanslag av . Statensungdomsråd: Utrednings- och informationsverksamhet. Ut skottet tillstyrker regeringens förslag under punkten B 62 (s. 170171) och hemställer att till : Utrednings-och informationsverksamhet för /79 anvisar ett reservationsanslagav . Bidragtill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. Bi drag till ungdomsorganisationemas lokala verksamhet. Regeringen har under punkten B 63 (s. 171174) föreslagit att dels godkänna de i propositionen förordade ändringarna av reglerna för bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet, dels till Bidrag till ung domsorganisationernas centrala verksamhet m. m. för / 79 anvisa ett förslagsanslag av . Vidarehar regeringen under punkten B 64 (s. 175176) föreslagit att delsgodkänna den i propositionen förordade höjningen av bidraget per sammankomst,dels till Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet /79 anvisa ett förslagsanslag av . Motionerna I detta sammanhang behandlar utskottetmotionerna 1977/78: 875 av m. fl. (vpk) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas att beslutar att uttala att Kontaktnätetbör erkäimas som under (yrkande 2), 1 1977/78.13 saml. KrU 1977/78: 20 2 1977/78: 1132 av m. fl. (vpk) vari yrkasatt uttalar sig för att kommuner jämställs med föreningar ochstudieförbund när det gäller statsbidrag till ungdoms-, fritids- ochkulturaktiviteter liksom studiecirkelverksamhet bland kommuninnevånarna samthos regeringen hemställer om förslag härom, 1977/78: 1534 av Per () vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om krav påauktoriserad revisors tillstyrkan av ansökningar om centralt stöd och statligtlokalt aktivitetsstöd. I motionen 1977/78: 875 om ökat stöd tillmusikverksamhet m. m. föreslås olika åtgärder i syfte att motverka kommersialismensnegativa verkningar inom musikområdet. Yrkandena i motionen går ut på attförbättra betingelserna för de fria musikgrupper söm ägnar sig åt alternativ,progressiv musik, såsom jazzmusik. Utskottet har behandlat yrkandena 1, 3 och4 i betänkandet 1977/78: 18. I det nu aktuella yrkandet hemställs attriksdagen beslutar att Kontaktnätet skall erkännas som statsbidragsberättigadungdomsorganisation. Kontaktnätetför icke-kommersiell kultur är en riksorganisation, vars medlemsföreningaranordnar arrangemang med svenska progressiva musik-, teater- och filmgrupper.Föreningarna arbetar även med egna musikgrupper, med skapande dramatik,fotoverksamhet, målning m. m. ger ut en intern tidning,stöder och säljer musiktidskriften *'Musikéns makt" samt utarbetai: ochförmedlar studiematerial till medlemsföreningarna. Yrkandet i motionen 1977/78:1132 om att kommunerskall jämställas med föreningar och studieförbund när det gäller statsbidragtill ungdomsaktiviteter m. m. har i huvudsak följande motivering. Deolika bidrag som ges till folkrörelser, varmed i motionen avses föreningar ochstudieförbund, medför att nya verksamheter uppstår.. De innebär enligtmotionärerna också att kommunerna gör direkta vinster dels på att överlåta nya,planerade verksamheter på folkrörelser, dels på att överföra verksamheter mantidigare bedrivit i regi på någon av dessa folkrörelser. Ivissa fall kan detta enligt motionärerna vara en riktig lösning, men ofta ärekonomiska motiv de enda. Väl fungerande verksamheter i regi tvingaspå grund av kommunalekonomiska överväganden över till folkrörelser, som kanskeinte alls ledarmässigt eller på annat sätt är rustade att ta över. Eftersommånga folkrörelser är och måste vara ideologiskt profilerade särskiltgäller detta de politiska och religiösa folkrörelserna, men också t. ex.scoutrörelsen och bildningsförbunden finns det. KrU 1977/78: 20 3 ansermotionärerna, också andra invändningar mot att verksamheter som har bedrivitseller kan bedrivas i regi av ekonomiska skäl förs över tillfolkrörelser. Verksamheteri regi kan givetvis också få ideologisk färg-ning. I koinmunerna gesdock möjlighet till en allmän medborgerlig kontroll och insyn, som inte finns iden folkrörelsestyrda verksamheten. En folkrörelse kan i stort sett endastpåverkas av sina egna medlemmar. Sammanfattningsvisanser motionärerna att den statliga satsningen på folkrörelserna är viktig.Enligt motionen är det emellertid nödvändigt att kommuner får samma ekonomiskamöjligheter som folkrörelser till statsbidrag för verksamhet blandkommuninnevånare. Detta är speciellt angeläget inför SIA-skolans start, menarmotionärerna. I motionen 1977/78: 1534 hemställs om ett tillkännagivandesom syftar till att krav skall ställas på att ansökningar om centralt stöd ochlokalt aktivitetsstöd skall tillstyrkas av auktoriserad revisor. Motionärenanför att det trots kravet på tillstyrkan av revisor inte sällan förekommerpåståenden om att oriktiga uppgifter lämnas som grund förbidragsframställningar. Han framhåller att sådana påståenden självfallet ärbesvärande för ungdomsorganisationerna och kan undergräva tilltron till detvärdefulla arbete som dessa organisationer bedriver. För att undanröjamöjligheterna till sådan misstanke bör kravet på tillstyrkan av revisor skärpastill att gälla tillstyrkan av auktoriserad revisor. Den auktoriserade revisornsmer officiella ställning bör enligt motionären vara ägnad att stärka tilltrontill de bidragsgrundande uppgifterna. Det statliga stödet till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet utgår till varje bidragsberättigad organisation i form avett grundbidrag om . och därutöver ett rörligt bidrag, vars storlekberor på det antal medlemmar i åldern som överstiger 3 000. per medlem i intervallet 3 001 15 000 medlemmar, med . iintervallet 15 00140 000 medlemmar och med . i intervallet 40 001medlemmar och därutöver. Storleken av det bidrag som får utgå begränsas av enregel som innebär att grundbidrag och rörligt bidrag sammanlagt bör utgörahögst av vissa angivna faktiska kostnader. Ipropositionen förordas vissa förändringar av de nuvarande bidragsreglerna. Förnästa budgetår bör enligt föredragande statsrådet grundbidrag tillstatsbidragsberättigad utgå med , vilket innebären ökning med . Det rörliga bidraget föreslås utgå med samma belopp permedlem i intervallet 3 00140 000 medlemmar. Detta belopp bör för budgetåret1978/79 vara , me- KrU 1977/78: 20 4 dandet rörliga bidraget för medlemstalet över 40 000 satts till . Den sammanlagda ökningen av bidragen till ungdomsorga nisationernas centrala verksamhet uppgår enligt förslagen i propositio nen till 7,2 milj. kr. räknar med att ett antal nya organisationer fr. o. m. nästa budgetårskall föras in i bidragssystemet. Imotionen 1977/78: 875 .hemställs (yrkande 2) att beslutar attKontaktnätet för icke-kommersiell kultur en riksorganisation för ett 80-talmusikföreningar främst inom pop- och folkmusiken skall erkännas somstatsbidragsberättigad . Kontaktnätet har sedan ett par årfått bidrag från . För innevarande budgetår tilldeladesorganisationen . från anslaget Vissa bidrag till teater-, dans- ochmusikverksamhet. Bidraget gäller stöd till regionalt verksamma arrangerandemusikföreningar. Kontaktnätet har hos ansökt om att bligodkänd som statsbidragsberättigad . Det framgår avungdomsrådets anslagsframställning för /79 att ungdomsrådet haftöverläggningar med om Kontaktnätets bidragsansökan. Med hänsyntill att organisationen inte bedömts ha någon egentlig central administrationhar ungdomsrådet avstyrkt bifall till Kontaktnätets ansökan. har inte intagit någon annan ståndpunkt i frågan. Utskottetfår erinra om att det ankommer på regeringen att pröva om ungdomsorganisationskall förklaras berättigad till statsbidrag enligt bidragsförordningen. Ensådan prövning har skett. Utskottet vill inte förorda att gör någotuttalande i denna fråga och avstyrker därför yrkandet 2 i motionen 1977/78:875. Utskottetföreslår att godkänner de ändringar av bidragsreglerna som avserstödet till central verksamhet och anvisar det i propositionen föreslagnaförslagsanslaget av . Berättigade till statsbidrag för lokal verksamhetär dels de ungdomsorganisationer som förklarats berättigade att erhålla bidragunder anslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m.,dels och övriga organisationer medorganisationsstöd under huvudtitel, dels deungdomsorganisationer som erhåller statsbidrag i särskild ordning underanslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. m. Statsbidragutgår /78 med . för varje bidrags-berättigad sammankomst.Med sådan sammankomst förstås en av lokalavdelning planerad och anordnadsammankomst, som varat , med minst fem deltagare i åldern 725år. Ibudgetpropositionen förordas en höjning av bidraget per sammankomst till 11kr. fr. o. rn. Med hänsyn härtill och till denverksamhetsökning som kan förutses beräknas anslagsbehovet budget- KrU 1977/78:20 5 året1978/79 till 84 milj. kr., vilket innebär en ökning med 16 milj. kr. Utskottettillstyrker de förslag i budgetpropositionen som gäller bidraget tillungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Vidriksdagens bifall till propositionens förslag kommer det statliga stödet tillungdomsorganisationernas centrala och lokala verksamhet nästa budgetår attuppgå till (36 297 000-f 84 000 000 =) 120,3 milj. kr. Det ingår i statens ungdomsråds uppgifter attfördela statsbidragen till ungdomsorganisationernas centrala och lokalaverksamheter. Detstatliga stödet till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet i sinnuvarande utformning tillkom /76. En huvudtanke ibidragssystemet är att organisationerna i så stor utsträckning som möjligtskall få tillfälle att själva avgöra hur de bidrag som utgår skall disponeras.Bidraget har konstruerats med sikte på att det skall vara enkelt att beräknaoch fördela, att bidragsvillkoren inte får styra verksamhetens form ochinnehåll och att tillgängliga medel skall kunna fördelas så rättvist sommöjligt mellan organisationerna. Konstruktionen av stödet förutsätter attstatens ungdomsråd kan ta del av en redovisning av organisationernas kostnaderför närmast föregående redovisningsår. Beträffanderedovisning av statsbidrag för sammankomst som anordnas enligt reglerna förungdomsorganisationernas lokala verksamhet gäller bl. a. följande. Vidvarje sammankomst skall närvarokort föras. Gruppledaren eller biträdandegruppledaren skall intyga att uppgifterna på närvarokortet är riktiga.Lokalavdelning redovisar antalet genomförda sammankomster på särskildansökningsblankett. Ordförande och endera revisor eller kassör skall bestyrkaatt de uppgifter lokalavdelningen lämnat är riktiga. Missbruk eller lämnande avoriktiga uppgifter kan medföra att en lokalavdelning avstängs från bidrag.Bidraget förmedlas till lokalavdelningarna genom deras riksorganisationer. Imotionen 1977/78: 1534 hemställs om ett tillkännagivande som syftar till attkrav skall ställas på att ansökningar om centralt stöd och lokaltaktivitetsstöd skall tillstyrkas av auktoriserad revisor. Medanledning av denna motion vill utskottet framhålla att den redovisning ochrapportering som krävs för att bidrag skallutgå bör bygga på ett ömsesidigtförtroende mellan bidragsgivare och bidragsmottagare. hartidigare (KrU 1971: 12, s. 9) understrukit organisationernas ansvar i dettasammanhang och framhållit att missbruk exempelvis inom en lokalorganisationbör kunna föranleda dess avstängning från statsbidrag. I betänkandet KrU1973:11 (s. 8) gav utskottet uttryck för uppfattningen att redovisningssystemetbör vara utformat så att det blir möjligt att göra jämförelser mellan organisationernaoch framhöll vidare att man måste eftersträva ett system som gertillfredsställande säkerhet i redovisningen utan att tyngas av invecklade ocharbetskrä- KrU 1977/78: 20 6 Utskottet har inhämtat att har sin uppmärksamhetfäst på.hur nuvarande kontrollförfarande fungerar och att organisationerna vidnästkommande ansökningstillfälle avseende aktivitetsstödet anmodats att tillungdomsrådet lämna uppgift om hur den interna kontrollen är anordnad. Förraåret anordnade ungdomsrådet en konferens vid vilken man behandlade vissaredovisnings-, tolknings- och kontrollfrågor kring det lokala aktivitetsstödet.Utskottet utgår från att ungdomsrådet fortlöpande följer hur kontrollinstrumentenskall vara utformade för att säkerställa att det redovisade bidragsunderlagetstillförlitlighet inte behöver ifrågasättas. Det bör i sammanhanget även nämnasatt kommundepartementets referensgrupp för folkrörelsefrågor 1977publicerade debattskrift tagit uppfrågan om de krav på kontrollmöjligheter som kan ställas från bidragsgivarensutgångspunkt. Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen1977/78: 1534 om krav på auktoriserad revisor, Barn- och ungdomsorganisationerna har viktigauppgifter i folkrörelsearbetet. Värdet av deras insatser har alltmeruppmärksammats och en ökad medverkan från ungdomsorganisationerna eftersträvaspå skilda områden. Dessa förhållanden har varit och är de väsentligaste motivenför samhällets ökade stöd till ungdomsorganisationernas verksamhet. Mot dennabakgrund har utskottet valt att behandla motionen 1977/78: 1132 om statsbidragtill ungdoms-, fritids- och studiecirkelverksamhet i nu förevarande sammanhang. Folkrörelsernassituation och roll har diskuterats livligt . Mångastatliga utredningar bland dem det statliga som utformadeunderlaget för den statliga kulturpolitiken har också uppmärksammatfolkrörelsernas betydelse i samhället. kulturproposition (prop.1974:28) anförde föredragande statsrådet att samhället bör ta till varafolkrörelsernas möjligheter att utveckla den lokala kulturverksamheten ochkraftfullt stödja dem. Vidare uttalades att samhället inte har anledning attdriva en verksamhet som lika bra eller bättre sköts av en idéburen rörelse.Riksdagen anslöt sig till dessa uttalanden (KrU 1974: 15, rskr 1974: 248). Debattenom folkrörelsernas mål och arbetsmetoder har lett till att det inomkommundepartementet påbörjades ett arbete som syftar till attbelysa folkrörelsernas arbetsvillkor i dagens samhälle. En referensgruppbestående av företrädare för ett 40-tal organisationer tillsattes medkommunministern som ordförande. Några direktiv för gruppens arbete har inteformulerats. Följande allmänna utgångspunkter för arbetet har emellertidställts upp. Folkrörelsernas integritet kan inte ifrågasättas.De bestämmer själva sina arbetsuppgifter och arbetsmetoder. KrU 1977/78: 20 7 Folkrörelsernas roll i dendemokratiska processen skall utvecklas utifrån de uppgifter folkrörelsernasedan länge haft i vårt samhälle, dvs. att vara opinionsbildare, kritiker ochpådrivare inom de områden där de är verksamma. Huvudmannaskapet förgrundläggande samhällsuppgifter ligger fast. Avsikten är således inte attflytta över tunga samhällsuppgifter, som sköts av stat eller kommun, tillfolkrörelserna. Från denna utgångspunkt skall emellertid relationerna mellansamhället och folkrörelserna diskuteras i syfte att ge folkrörelsernamöjligheter till ett utökat verksamhetsutrymme. Principerna för samhällets stödtill folkrörelserna skall ses över. Stödet till enskilda organisationer skalldäremot inte beröras i detta arbete. Folkrörelsernas resurser skall inteutnyttjas för att lösa uppgifter som åligger stat/kommun. Referensgruppenpublicerade en probleminventerande skrift . Där skisserades ett antal probleiriområ-den för detfortsatta arbetet. På vart och ett av dessa områden sker nu en allmän översyn ivad avser relationerna mellan samhället och folkrörelserna samtfolkrörelsernas arbetsvillkor. Ett av de områden som belyses i översynsarbetetär folkrörelserna och ekonomin. Arbetet bedrivs i nära samarbete medfolkrörelserna och med berörda departement och myndigheter. Närdet gäller folkrörelserna och ekonomin tillkallade statsministern i april 1977en särskild sakkunnig med uppgift att inom statsrådsberedningen göra enöversyn av statens stöd till folkrörelserna. Översynen syftar till att delsgranska principerna för statens stöd till folkrörelserna, dels efter samråd medberörda departement föreslå åtgärder till samordning och förenkling avbidragsgivningen. Underhösten 1977 har en kommunenkät gjorts i samarbete med isyfte att få en bild av hur uppgiftsfördelningen mellan kommunerna ochfolkrörelserna utvecklats. Imotionen 1977/78: 1132 berörs också studieförbundens verksamhet.Folkbildningsutredningen (U 1975: 19) har till uppgift att göra en översyndels av gränsdragningen mellan folkbildningsarbete och annan vuxenutbildning,dels av formerna för stödet till studiecirkelverksamheten. kommervidare en kommitté att tillkallas för en översyn av den kommunalavuxenutbildningen. Gränsdragningen mellan den kommunala vuxenutbildningen ochannan vuxenutbildning kommer att utgöra en viktig del av denna utredningsarbetsområde. Det förutsätts att de båda kommittéerna skall behandlagränsdragningsfrågorna i nära samarbete med varandra. Detutredningsarbete m. m. som utskottet helt kortfattat berört utgår från enstarkt positiv grundsyn på folkrörelse- och folkbildningsarbete. KrU 1977/78: 20 8 Syftetmed arbetet är att.förbättra folkrörelsernas och organisationernasmöjligheter att bedriva sin verksamhet. kommer emellertidgränsdragningsfrågor avseende bl. a. kommunernas aktiviteter på olika områdenatt belysas ingående. Utskottet,som i flera sammanhang understrukit dels värdet av bärn-ochungdomsorganisationernas verksamhet, dels folkrörelsernas, stora möjligheteroch uppgifter i kulturverksamheten kan inte finna att den syn som präglarmotionen 1977/78:1132 står i samklang med de uttalanden samfälltställt sig bakom i nämnda hänseenden. Med hänsyn härtill och med hänvisningtill pågående utredningsarbete avstyrker utskottet motionen 1977/78: 1132. Under åberopande av det anfördahemställer utskottet 1. att godkäimer de ipropositionen 1977/78: 100 under punkten B 63 förordade ändringarna av reglernaför bidrag till ungdomsorganisationernas centrala .verksamhet, 2. att till Bidrag tillungdomsorganisationernas centrala verksamhet m. in. för /79anvisar ett förslagsanslag av , 3. att avslår motionen1977/78: 875, yrkande 2, 4. att godkänner den ipropositionen 1977/78: 100 under punkten B 64 förordade höjningen av bidragetper sammankomst, 5; att till Bidrag tillungdoinsorganisätiohenias lokala verksamhet för /79 anvisar ettförslagsanslag av , 6. att avslår motionen1977/78: 1534, 7. att avslår motionen1977/78: 1132. 4.Motion om bidrag till allmän fritidsverksamhet i kommuner Imotionen 1977/78: 735 av m. fl. (s) yrkas 1. att till Bidrag tillallmän fritidsverksamhet i kommuner för /79 anvisar ettreservationsanslag av , 2. att beslutar attbidraget bör utgå enligt i motionen förordade riktlinjer. beslöt vid sina ställningstaganden tillförslagen rörande reformeringen av skolans inre arbete (prop. 1975/76: 39, UbU1975/76: 30, KrU 1975/76: 4 y, rskr 1975/76: 367) att ett särskilt statligtbidrag till kommunerna skulle införas fr. o. m. /78. Riksdagenhar anvisat 25 milj. kr. för ändamålet under anslaget Bidrag till allmänfritidsverksamhet i kommuner (prop. 1976/77: 100, KrU 1976/77: 34, rskr1976/77: 175). Statsbidraget utbetalas till kommunerna och syftar KrU 1977/78: 20 9 tillatt garantera ett utbud av fritidsverksamhet efter skoldagens slut. Bidragetutgår enligt generella regler och beräknas på antalet elever i ochanvänds för stöd och stimulans till föreningslivets verksamhet i den allmännafritidsverksamheten. I de kommuner där föreningslivet inte är representerateller där man inom. föreningslivet inte är beredd att åta sig ett ansvar förverksamheten kan delar av stödet disponeras till verksamhet. Det nyastatliga bidraget är att se som ett komplement till det statliga lokalaaktivitetsstödet och till kommunernas egen bidragsgivning. Iårets budgetproposition föreslår regeringen att bidraget till allmänfritidsverksamhet inte längre skall utgå. Som motiv för att dra in bidragetåberopar föredraganden dels den föreslagna förstärkningen av stödet tillimgdomsorganisationerna, dels den omläggning av statsbidraget till grundskolansom presenteras i propositionen 1977/78: 85. I motionen- 1977/78: 735 anförs att de avföredragande statsrådet åberopade skälen inte kan godtas som motiv för attslopa det aktuella bidraget. Den uppräkning som redovisas under anslagen tillungdomsorganisationerna beror, meilar motionärerna, dels på ett ökat antalbidragsberättigade organisationer, dels på en uppräkning av bidragen, vilkeninte ens motsvarar den urholkning av anslaget som inflationen åstadkommit underdet . I propositionen 1977/78: 85 om det nya statsbidragssystemethar enligt motionen heller inte hänsyn tagits till de 25 milj. kr. som nuföreslås utgå ur statsbudgeten. Dessutom är den s. k. förstärkningsresursenavsedd för verksamhet under skoldagen medan bidraget till allmänfritidsverksamhet' avser verksamhet utanför. De gör gällande atthänvisningen i budgetpropositionen till propositionen om statsbidragen därförär direkt felaktig. Enligtmotionärernas mening innebär regeringens förslag om att slopa bidraget till denallmänna fritidsverksamheten ett hårt slag mot de barn och ungdomar som deltari denna. Många' barn och deras föräldrar är beroende av den omsorg före skolansbörjan som startats i många kommuner med hjälp av detta.bidrag. Ännu flerelever deltar i och är i behov av fritidsaktiviteter på eftermiddagarna. Omstatsbidraget slopas kommer det allra mesta av denna verksamhet att upphöra,eftersom bidragen till föreningslivet i övrigt, t. ex. lokalt aktivitetsstöd,inte räcker för att bedriva eftermiddagsverksamhet. Det är heller knappasttroligt att kommunerna kan ta på sig dé kostnader som staten genom två enhälligariksdagsbeslut lovat bestrida. Imotionen föreslås att ett särskilt bidrag till allmän fritidsverksamhet ikommuner anvisas även i statsbudgeten för /79. Bidraget böruppgå till 25 milj. kr. och utgå enligt de riktlinjer som KrU 1977/78: 20 10 riksdagenförra året beslutade om, dock. att något särskilt belopp inte avsätts förinformation o. d. Hela beloppet bör alltså fördelas till kommunerna enligtgenerella regler och beräknas på antalet elever i . Det understryksi motionen att bidraget i första hand bör användas till stöd och stimulanstill föreningslivets verksamhet i den allmänna fritidsverksamheten. För innevarande budgetår har till Bidrag till allmänfritidsverksamhet i kommuner anvisats ett reservationsanslag av 25 000 000 kr.Anslaget disponeras så att 22,5 milj. kr. utgår till bidrag till kommunerna,medan resten i huvudsak tilldelats ungdomsorganisationer och av ledare. Ett mindre belopp används avstatens ungdomsråd för information och uppföljhingsinsatser. Statensungdomsråd, som fördelat bidraget, redovisar i sin anslagsframställning /79 att kommunernas uppläggning av verksamheten är mycketvarierande. Den vanligaste modellen är att erbjuda föreningsleddeftermiddagsverksamhet i anslutning till skolor och i samband härmed ge bidragper aktivitet till de föreningar som medverkar. Satsning på ledarutbildningförekommer i ett antal kommuner. Ett annat, vanligt förekommande alternativ äratt helt. eller delvis använda bidraget till att förstärka det lokalaaktivitetsstödet. Vissa kommuner satsar på projekt- eller försöksverksamhet. Bidragetbedöms ha en mycket positiv inverkan på kontakterna mellan kommunerna ochföreningslivet. Genom de informations- och utbildningsinsatser som gjortstorde det också bidra till en bättre beredskap för förverkligandet av den delav SIA-reformen som innefattar fritidsaktiviteter efter den egentliga skoldagensslut. Medanledning av motionen 1977/78: 735, vari yrkas att ett bidragsanslag om 25milj. skall anvisas även nästa budgetår, får utskottet anföra följande.