bet · G101LU1 · 1977-12-31 00:00:00 — Föreningen anser alt kommerskollegium ochrevisorsorganisationerna kommer an kunna bevaka dessa frågor. Medhänvisning lill vad som anförts föreslår föreningen att motionen avstyrks. I åtskillig lagstiftning pä associationsrättensområde föreskrivs all företag skall utse en eller fiera revisorer. Lagsladgadskyldighet all ha revisor åvilar LU 1977/78:1 18 i huvudsak endasl företag som drivs i aktiebolagsform, ekonomiska föreningarsamt bank- och försäkringsrörelser. Revisorn utses i allmänhet av förelagelsbeslutande organ. Enligt aktiebolagslagen (1975:1385) skall sålundabolagsstämman välja åtminstone en revisor. En minoritet av aktieägarna kan dockpåkalla att skall utse ytterligare en revisor. I vissa slag avförelag, nämligen affärsbanker, sparbanker, cenlralkasor för jordbrukskreditoch försäkringsbolag skall obligatoriskt finnas offentliga revisorer. Sådanoffentlig revisor utses av bankinspektionen resp. försäkringsinspeklionen. Revisornskall vara frislående i förhållande till del förelag han reviderar. Hanskontrollfunktion är riktad mot förelagsledningen. Han skall därvid inte barabevaka ägarnas intressen ulan också övervaka atl regler till skydd förborgenärer, aklieköpande allmänhet och anställda iakttas saml alt samhälletsintressen inte åsidosätts. Revisorn skall granska såväl förelagets årsredovisningoch bokföring som förelagsledningens förvaltning. lagstiftning som reglerar skyldigheten alt ha revisor föreskrivs atlrevisorn skall uppfylla vissa allmänna fordringar. Beträffande en del förelaggäller härutöver all revisorn skall ha särskilda kvalifikationer. I t. ex.aktiebolag med ett bundet eget kapital av skall minst enav revisorerna vara auktoriserad eller godkänd. I vissa bolag måste en revisoralltid vara auktoriserad. Auklorisationeller godkännande av revisor meddelas av kommerskollegium som också hartillsyn över de kvalificerade revisorernas verksamhet. Närmare bestämmelserhärom finns i förordningen (1973:221)om auklorisation och godkännande avrevisor. Imotionen framhålls alt en livlig debatt förekommit beträffandeföretagsrevisorns ställning och arbetsuppgifter. I debatten har framförts kravom alt fiera företag än f. n. bör vara skyldiga all bekosta revisor ellergranskningsman och att revisorns arbetsuppgifter bör vidgas. Enligt motionärenhar fiera åtgärder vidtagits som tillgodoser de två nämnda kraven. Tiden är numogen atl också ett annat krav, som framförts i debatten, blir tillgodosett,nämligen att revisorn ges en mera självständig ställning i förhållande tillförelagets ledning. Motionären anser del orimligt atl revisorn, som f n. ärfallet, i praktiken väljs av dem som han skall kontrollera. Han yrkar därföratl skall få rätt all utse minst en revisor i varje företag somär skyldigt atl ha revisor. Utskottetvill för sin del framhålla atl det är en nödvändig förutsättning för attförelagsrevisorn skall kunna fullgöra sin uppgift som opartisk granskningsmanatt han intar en självständig ställning inte bara i förhållande till styrelseoch verkställande direktör ulan också lill bolagsstämman eller motsvarandeorgan. Som utskottet tidigare uttalat, då frågan om förelagsrevisorerna varitaktuell, vill utskottet därför kraftigt stryka under betydelsen av att revisorngaranteras en oberoende ställning. Från denna synpunkt kan det synas vara ensvaghet alt del är bolags- eller föreningsstämmans uppgift all tillsättarevisor. Skäl kan därför finnas som talar för atl revisor borde utses LU 1977/78:1 19 avett utomstående organ. Utskottetvill emellertid erinra om alt revisorn i första hand är ägarnas ellerhuvudmännens kontrollorgan gentemot den verkställande ledningen och styrelsensamtidigt som han också skall tillvarata andra intressen. Den nuvarande ordningenhar såvitt känt inte inneburit några nackdelar när det gäller revisornsmöjligheter alt opartiskt granska företaget. Sedan frågan om offentligarevisorer först aktualiserades genom samarbetsulredningens framlagdabetänkande Företag och samhälle, har statsmakterna vidtagit en rad åtgärder föratt stärka företagsrevisorns ställning och öka insynen i företagen. Sålunda harkommerskollegium till uppgift alt meddela auklorisation ochgodkännande av revisor samt att utöva lillsyn över de kvalificeraderevisorernas verksamhet. En ny aktiebolagslag har trätt i kraft den iår, vilket bl. a. innebär att plikten all ha kvalificerad revisor utvidgats,all jävsreglerna skärpts och atl en väsentligt öppnare redovisning numera krävs.Vidare har en ny bokföringslag införts och en särskild bokföringsnämndinrättats med uppgift all främja utvecklingen av god redovisningssed. Utskottetvill också peka på lagstiftningen om slyrelserepresentalion för samhället ochde anställda saml på medbestämmandelagen som ger de anställda rätt lillinformation om företagens ekonomiska förhållanden och lill insyn i bokföringen. Införde sålunda redovisade lagstiftningsåtgärderna har frågan om offentligarevisorer filt stå tillbaka. Utskottet vill i delta sammanhang erinra om allregeringen beslöt alt samarbetsulredningens förslag om offentligarevisorer inte skulle föranleda någon åtgärd, eftersom behovet av sådanarevisorer minskat genom degenomförda reformerna. Några nya omständigheter sombör föranleda alt bedöma frågan annorlunda har inte förekommit. Motbakgrund av de senaste årens reformverksamhet vill utskottet också framhållaatl del är tvivelaktigt om enbart del förhållandet atl en revisor utses av ettoffentligt organ är ägnat all i någon väsentlig mån öka förutsäiiningarna fören opartisk förelagsrevision. Som framhålls i den ovan redovisadeinierpellalionsdebatien blir den offentliga revisorns uppgift densammasom den nuvarande företagsrevisorns, och den kår ur vilken revisorn skallhämtas är densamma som revisorerna f n. rekryteras från. Utskottet vill vidare,i likhet med vad fiera remissinstanser anfört, framhålla atl förfarandet vidutseende av offentlig revisor med nödvändighet måsle bli summariskt för atl förfarandetinte skall medföra oacceptabla kostnader. Någon närmare prövning av revisornslämplighet för uppdraget kan därför inie förväntas komma lill stånd. Härtillkommer alt som närmare framgår av de ovan (s. 9-17) redovisade remissyttrandenavissa problem är förknippade med att det allmänna utser revisorer i privatägdaföretag. Enligt utskottet kan det ifrågasättas om fördelarna med offentligarevisorer är så stora att de väger upp de nackdelar som kan befaras komma atluppstå. Utskottet vill i detta hänseende peka på att samarbelsutredningenbedömde det som vanskligt alt LU 1977/78:1 20 medbestämdhet avgöra i vad mån fördelarna med offentlig revision uppvägde detänkbara nackdelarna och atl utredningen därför föreslog alt verksamheten medoffentliga revisorer skulle få försökskaraktär. Pågrund av det anförda anser utskottet alt man nu inte bör ta upp frågan omoffentliga revisorer lill närmare prövning. Flertalet remissinstanser har ocksåställt sig avvisande lill molionsförslaget. De erfarenheter av den nyalagstiftningen som föreligger är begränsade och ger inte underlag för enbedömning av om ytterligare åtgärder på förelagsrevisionens område ärerforderliga. Utskottet förutsätter atl regeringen med uppmärksamhet följerutvecklingen på området och tar de initiativ som kan visa sig erforderliga.Utskottet vill vidare framhålla atl det utredningsarbete som f n. bedrivs av1974 års bolagskommiité, slifielseutredningen och utredningen om utländskaövertaganden av svenska förelag har nära anknytning till del spörsmål somtagits upp i motionen. a. pröva i vilken utsträckninghandelsbolag, enskilda näringsidkare och bokföringspliktiga stiftelser bör harevisor och om särskilda kvalifikationskrav bör uppställas på revisor i störreföretag. 1 utredningen om utländska överlaganden av svenska förelag har enligtvad utskottet erfarit frågan om offentlig revision av utlandsägda företag iSverige aktualiserats. Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet atl avslår motionen 1976/77:648. Näiyarande:Ivan (), (). (), ().Elvy (), (), (), (),(), (), (), Anne-MarieGustafsson (c), (), () och (). , , , och (samtliga s) som anser delsatl den del av utskottets yttrande som börjar på s.l8 med orden "Utskottetvill" och slutar på s. 20 med orden "aktualiserats" bortha följande lydelse. LU 1977/78:1 21 Som motionären framhåller har statsmakterna undersenare år vidtagit en rad åtgärder, som syftar lill att öka möjligheterna fören effektiv förelagsrevision och ge insyn i förelagen. Sålunda harkommerskollegium lill uppgift all meddela auklorisation ochgodkännande av revisor saml alt utöva tillsyn över de kvalificeraderevisorernas verksamhet. En ny aktiebolagslag har trätt i kraft den 1 januarii år, vilket bl. a. innebär att plikten att ha kvalificerad revisor utvidgats,all jävsreglerna skärpts och alt en väsentligt öppnare redovisning numerakrävs. Vidare har en ny bokföringslag införts och en särskild bokföringsnämndinrättats med uppgift att främja utvecklingen av god redovisningssed.Utskottet vill också peka på lagstiftningen om slyrelserepresentalion församhället och de anställda samt på medbestämmandelagen som ger de anställdarätt till information om förelagens ekonomiska förhållanden och till insyn ibokföringen. Utskottetvill också erinra om atl del utredningsarbete som f n. bedrivs av 1974 årsbolagskommiité, stiftelseutredningen och utredningen om utländska övertagandenav svenska förelag har nära anknytning till det spörsmål som tagits upp imotionen. Bolagskommillén skall bl. a. pröva i vilken utsträckninghandelsbolag, enskilda näringsidkare och bokföringsplikliga stiftelser bör harevisor och om särskilda kvalifikationskrav bör uppställas på revisor i större företag.I utredningen om utländska övertaganden av svenska förelag har frågan omoffentlig revision av utlandsägda företag i aktualiserats. Vidsidan av strävandena all öka kvaliteten på företagsrevisionen och insynen iförelagen är del enligt utskottets mening angeläget atl revisorn garanteras enoberoende ställning. Som ovan berörts skall revisorn vid sin granskning beaktaolika intressen. Del är därför en nödvändig förutsättning för att han skallkunna fullgöra uppgiften som opartisk granskningsman atl han intar ensjälvständig ställning inte bara i förhållande till styrelse och verkställandedirektör utan också till bolagsstämman eller motsvarande organ. Som framhöllsav föredragande statsrådet under förarbetena till aktiebolagslagen och som ocksåuttalades av utskottet vid behandlingen av en motion omförelagsrevision kan det från denna synpunkt vara en svaghet att det ärbolagsstämmans uppgift att tillsätta revisor. Delta kan leda till atl revisorntrots allt blir benägen atl vid sin granskning inte stöta sig med de aktieägaresom representerar slämmomajorilelen. Utskottet vill också peka på vadkommerskollegiel anfört i sin remissyttrande över den nu aktuella motionen,nämligen all kollegiet i något tillsynsärende funnit förhållandena vara sådanaall del synts uppenbart alt revisorn fallit undan för en förelagsledning varsverksamhet han haft att granska. Med utgångspunkt i erfarenheterna fråntillsynsverksamheten har kollegiet hävdat att om revisorn utsågs av annan änden granskade del i många fall skulle medföra att kontrollaspekten ägnadesstörre uppmärksamhet från den utsedde revisorns sida. Ocksålöntagarorganisationerna har i sina remissyttranden understrukit betydelsen avatl revisorns ställning förstärks. LU 1977/78:1 22 På grund av det anförda anser utskottet i likhetmed motionären att det finns starka skäl som talar för att företagsrevisorn börutses av ett utomstående organ. Som påpekats under remissbehandlingen avmotionen kan emellertid vissa problem vara förknippade med en sådan ordning. Ilikhet med vad som anfördes i den ovan (s. 7 och 8) redovisadeinierpellalionsdebatien vill utskottet också framhålla att bedömningenav om man bör införa ett syslem med offentliga revisorer är beroende av bl. a.vilket utbyte ett sådant system kan väntas ge från informationssynpunkt. mening är del tvivelaktigt om endasl en ändring av formerna förutseende av revisor kommer atl medföra de förändringar som är önskvärda. framhållit är det i motionen upptagna spörsmålet alt betraktasom blott en del av ett stort och hitintills oulrett frågekomplex, nämligenspörsmålen om revisorns allmänna ställning och ansvar gentemot förelagets olikaintressen, hans möjlighet och skyldighet alt rapportera, revisionens ochrevisionsberättelsens inriktning, innehåll och omfattning. Delanförda leder utskottet till den uppfattningen atl en allmän översyn av denlagstiftning som reglerar förelagsrevisionen bör komma lill stånd. Översynenbör syfta lill alt skapa garantier för en opartisk och fråninformationssynpunkt ändamålsenlig företagsrevision. Del bör ankomma påregeringen atl närmare bestämma formerna för utredningsarbetets bedrivande. dels all utskottet borthemställa alt med anledning av motionen 1976/77:648ger regeringen till känna vad utskottet anfört om en allmän översyn påföretagsrevisionens område.