bet · G101UbU21 · 1977-12-31 00:00:00 — I sitt yttrande över förslaget till nytt statsbidragssystem fördet allmänna skolväsendet har statens personalnämnd framfört uppfattningen attett rationellt system för lärares och skolledares omplacering bör tillskapasoch att kostnaderna för flertalet arbetsvårdsåtgärder och omplaceringar somföretas bör täckas inom det nya bidragssystemets ram. Enligt vad utskottetinhämtat torde principiellt inget hindra att dessa kostnader täcks av statenöver tilläggsbidraget. Detta förutsätter dock att bidragsschablonen höjssamtidigt som möjligheten att utnyttja det särskilda löneanslaget under sjundehuvudtiteln begränsas i motsvarande mån. Härför krävs överläggningar mellanstaten och . Det är ur skolans synvinkel angeläget attsådana kommer till stånd. Meddet anförda anser utskottet att motionen 1977/78: 453 inte bör föranleda någon åtgärd. Regeringensförslag om ifrågavarande bidrag för undervisningsinsatser m. m. tillstyrkerutskottet. 3.1.6Samlad skoldag m. m. Regeringen skall fastställa mål och riktlinjer förden samlade skoldagen. Tillkommun, i vilken samlad skoldag helt eller delvis är införd, skall utgåstatsbidrag beräknat för varje elev som omfattas avden samlade skoldagen. Skolstyrelse skall, vara huvudman för den samladeskoldagen. Densamlade skoldagen skall omfatta minst den tid som behövs för. timplanebunden undervisning i ämnen samt för lunchuppehåll, raster och andra uppehåll i undervisningen. I fråga om högstadiet skall därtill läggas räknat per hel vecka. Den samlade skoldagen får inte över stiga och för.årskursema 12.och skall omfatta minst sex och högst för årskurserna 39. , ; Om samlad skoldag skaUinföras avgörs helt av kommunerna själva, UbU 1977/78: 21 21 utifrånelevernas behov och kommunemas ekonomiska resurser samt till gång på personal och lokaler. Den samlade skoldagen kan, som också framgår av principbeslut , införas successivt, t. ex. på ett stadium i taget eller bara. i vissa skolor i kommunen. Behovet av sam lad skoldag vid de olika skolanläggningarna avgör vilken omfattning den samlade skoldagen skall ha, och det finns självfallet möjlighet, att om pröva behoven . Om samlad skoldag införs är det enligt proposi tionen önskvärt att samma, tidpunkt för den samlade skoldagens början resp. slut under skolveckans dagar finns för en årskurs, ett stadium eller för hela skolenheten. Samordnade tider bör emellertid inte, anför före dragande statsrådet, ställas som ett krav vid fastställandet av den sam lade skoldagens längd. Särskilt för bestämmandet av skoldagens början och slut kan det finnas skäl att ta hänsyn till t. ex.skolskjiitsförhållandeii. Utskottet anser att samma tidpunkt för den samlade skoldagens början resp. slut under skolveckans dagar har ett särskilt värde i de lägre års kurserna och att man endast undantagsvis bör göra avsteg härifrån så vitt gäller årskurserna 12. Införandetav samlad skoldag måste vara väl förberett om intentionerna med densamma skallkunna förverkligas. Elevemas egen medverkan vid planeringen och genomförandetav den samlade skoldagen är av stort värde. Utskottet erinrar om vad som anförsom elevmedverkan i skolarbetet i propositionen 1977/78: 100 bil. 12 (s. 180):"En huvudpunkt 1. SIA-reformen är den aktiva elevmedverkan iundervisningen och i gestaltningen av skolans im-e miljö över huvud taget.Eleverna måste successivt vänjas vid att ta ansvar för olika delar avverksamheten i skolan. Många av skolans aktuella problem har utan tvivel singrund i att elevema betraktas som föremål för undervisning och omsorg, istället för att ses som medarbetare i skolsamhället, med rätt och skyldighetatt aktivt, delta i skolarbetets olika delar. SIA-skolan skall inte vara enserviceskola, där olika personalgmpper avdelas för att betjäna elevema, utan enarbetsplats där ansvaret för verksamheten delas mellan alla berörda." Imotionen 1977/78: 741 redovisas ett projekt med s. k. friskvård som drivits vidgrundskolan i . Projektets syfte är att genom information till elevemaom kost och hygien m. m. samt genom fysisk träning skapa motståndskraft motmissbruk av skilda slag och i övrigt aktivera eleverna, så att stress, psykiskaproblem och psykosomatiska sjukdomar kan minska. Avsikten är också att ge ökadstimulans till fritidsaktiviteter utanför skolan. Enligt motionäremas meningbör sådana initiativ tas att hälso- och friskvård kan bedrivas även vid andraskolor i landet. Ensamlad skoldag kan ge utrymme för aktiviteter av det slag som nämns i motionen1977/78: 741. Kommunerna är oförhindrade att bedriva sådan verksamhet om de såönskar. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionen. Enligt motionen 1977/78:1167 bör utredas hur elever i det allmänna UbU 1977/78: 21 22 skolväsendetskall kunna få tillgång till ändlig vård och vägledning inom skolans ram. Skolanskall uppmuntra elevemas intresse för de stora och gemensamma- grundfrågor som gäller livsåskådning, ochsamhällsuppfattning. Beträffande de kristna kyrkornas och föreningarnasverksamhet under den samlade skoldagen uttalade utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande 1975/76: 30 (s. 36) bl. a. följande: "Vilkaverksamheter under den icke timplanebundna delen av skoldagen som skallanordnas beror bl. a. på elevernas intressen. Det ankommer på den lokalaskolledningen att tillse att en så allsidig medverkan från föreningar m. fl.som möjligt äger rum. När kristna kyrkor och föreningar medverkar bör deras medverkansjälvfallet vara bestämd av deras trosuppfattning." situation då möjlighet finns för kristna kyrkor och föreningar att verka iskolan behövs enligt utskottets uppfattning inte den i motionen 1977/78: 1167begärda utredningen, varför motionen bör avslås av . Avuttalandena i propositionen (s. 75) om de ekonomiska förutsättningarna för densamlade skoldagen kan man få uppfattningen att viss del avlänsskolnämndsresursen end.ist utgår om samlad skoldag införts. Så är icke fallet.Såväl den del av förstärkningsresursen som utgår direkt till kommun och avserandra insatser under skoldagen än undervisning som hela länsskolnämndsresursenfår användas av skolstyrelsen utan att krav på införande av samlad skoldagställs. I propositionen 1975/76: 39. om skolans inre arbeteoch propositionen 1975/76: 92 om utbyggnaden av barnomsorgen behandlades fråganom dels fritidshemmens samverkan med skola och allmän fritidsverksamhet, delsdet utvidgade fritidsJiemmet. Detutvidgade fritidshemmet föru-tsätter en väl utbyggd föreningsverksamhet.Föredragande statsråd anförde i sammanhanget (prop. 1975/ 76: 39 s. 263):"För att skapa förutsättningar för en önskad samverkan mellan fritidshemoch fritidsverksamhet i föreningarnas regi bör enhgt kommunens bedömande deresurser som sfälls till kommunernas förfogande genom driftbidraget förfritidshem även kunna utnyttjas för verksamhet utanför fritidshemmet. Det bör,ankomma på kommunerna att besluta om formerna för och finansieringeii av dennasamverkan. Jag har i denna fråga samrått med chefen försocialdepartemenet." Enligtmotionen 1977/78: 1727 bör en del av förstärkningsresursen samt den särskildaresursen till samlad skoldag få användas till allmän fritidsverksamhet före ochefter den samlade skoldagen. Härvid åberopas vissa förslag frånSIA-utredriingen. Utskottetvill först erinra om att den av regeringen föreslagna förstärkningsresurseninte längre har den uppbyggnad som. SI en gång föreslog. Den delav förstärkningsresursen som utgår till UbU 1977/78: 21 23 enkommun motsvarar således i regeringens förslag resurser som hitintills använtsför timplanebunden undervisning och andra insatser under skoldagen. Vad sedangäller den särskilda resursen för samlad skoldag vill utskottet erinra om attde ca 12 milj. kr., som för ändamålet beräknas under anslaget Bidrag tilldriften av grundskolor m. m. för nästa budgetår, motsvarar den på statenfallande kostnaden för samlad skoldag av en förutsattfemårig genomförandeperiod. Detär inte möjligt att genomföra av motionärerna föreslagen ändring istatsbidragens utnyttjande utan att andra verksamheter i skolan måstebegränsas. När det galler de i motionen aktualiserade frivilliga aktiviteternaföre och efter skoldagen får utskottet hänvisa till vad som i det föregåenderedovisats om att statsbidraget till fritidshem får användas av kommunerna tillbl. a. fritidsverksamhet i föreningarnas regi. Statens driftbidrag tillförskolor och fritidshem för /79 har beräknats till 2 100 milj.kr. 1977/78: 100 bil. 8, SoU 1977/78: 25, rskr 1977/78: 188). Av dettabelopp avser ca 350 milj. kr. driftbidrag till fritidshem. Ökningen av bidragettill fritidshem och därtill anknuten fritidsverksamhet är enligt uppgift frånsocialdepartementet 138 milj. kr. för /79. Därtill kommer attvid bifall tillför-slagen i propositionen 1977/78; 100 bil. 12 ökarde statliga bidragen till ungdomsorganisationernas centrala och lokalaverksamhet med 23 milj., kr. till 120 milj. kr. för nästa budgetår. mån man i kommun bibehåller nuvarande skoldagssystem även fortsättningsviskan män självfallet använda en del äv förstärkningsresursen för aktiviteterunder undervisningsuppehåli utan att ett deltagandetvång därvid föreligger. Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionen1977/78: 1727. Genom det nu föreslagna statsbidragssystemet påtarsig staten också fortsättningsvis det direkta driftansvaret för större delen avden pedagogiska verksamheten i skolan. Statens ansvar och intresse är att,utifrån nuvarande fördelning av driftansvaret mellan staten och kommunerna,kunna beräkna och bestämma storleken åV statsbidragen samt att ange vissaregler och ramar för resursanvändningen genom bl. a. olika bestämmelser förpersonalsammansättningen i skolan. Avsikten med dén föreslagnastatsbidragsreformen är således inte att staten skall överta kostnaderna förändamål, vilkas finansiering i normalfallet hitintills varit en kommunalangelägenhet. Diiremot skall den lokala friheten öka när det gäller att inomvissa ramar utnyttja statsbidraget till sådana skoländamål beträffande vilka statenhar ett kostnadsansvar. Basresursenoch den del av förstärkningsresursen som är avsedd för timplanebundenundervisning skall även i fortsättningen i huvudsak an- UbU 1977/78: 21 24 vändasför anställning -av arbetstagare vilkas anställningsförmåner regleras avstaten. Den del av förstärkningsresursen som utgår direkt till . kommun och somär avsedd för andra insatser under skoldagen än undervisning samt motsvarandedel av förstärkningsresursen som fördelas av länsskolnämnd på kommunerna börenligt utskottets.uppfattning användas på ett flexibelt sätt med utgångspunkti de särskilda behoven vid skolenheterna. Dessa delar av förstärkningsresursenbör i vissa fall kunna utnyttjas som en särskild projektresurs. mening är det alltså viktigt att skolstyrelse inte låserifrågavarande resurser t. ex. genom inrättande av nya tjänster. Utskottetutgår från att regeringen vid utfärdande av nya bestämmelser om statsbidragtill driftkostnader för eller i annan ordning beaktar vadutskottet här anfört om utnyttjandet,av vissa delar av förstärkningsresursen. Tillskolhuvudman skall för /79 utgå bidrag till kostnader.förATP-avgifter och vissa andra-arbetsgivaravgifter med sammanlagt högst 23,7 %av lönekostnaden. (se bilaga 3 till detta betänkande). . Belopp motsvarandelönekostnadspålägget, som i propositionen beräknats till av lönekostnaden,skall omföringsvis krediteras den i statsbudgeten uppförda inkomsttitelnPensionsmedel m. m. och tillförs inte skolhuvudmännen. Beloppet täcker statenspensionskostnader för innehavare av statligt reglerade tjänster. Detstatsbidragsbelopp, på vilket lönekostnadspålägg beräknats, är den maximalalönesumma som får utgöra underlag för inrättande av statligt regleradetjänster. Nuvaranderegler för utbetalning m.m- av statsbidrag skall fortsättningsvis tillämpasmed vissa ändringar av teknisk natur som syftar till att förkorta tidernamellan rekvisition och utbetalning. Kontrollen av att statsmedlen kommer tillanvändning på avsett sätt åligger länsskolnämnd som har regional tillsyn överskolverksamhetin. Det nya statsbidragssystemetbör träda i kraft . Enligtpropositionen avses bestämmelser bli utfärdade som närmare reglerar antaletordinarie tjänster som lärare 3 och 4 (speciallärare). Förslaget innebär enökad möjlighet att inrätta ordinarie tjänster jämfört med nu gällande regler.Utskottet vill dä]-för uttala att den i propositionen angivna ramen förtjänsters inrättande skall ses som ett maximimått. Enligt utskottetsuppfattning bör det vara möjligt att underskrida denna ram i de fallskolstyrelsen finner att ett fullt utnyttjande av regelns möjligheter innebäratt en alltför stor del av förstärkningsresursen binds i ordinarie tjänster. Enligt propositionen 1977/78: 100 bil. 12 (s. 227)skall inriktningen och organisationen av det pedagogiska utvecklingsarbetetinom skolväsendet ses över. har beslutat att sammanlagt . UbU 1977/78: 21 25 /78 skall ställas till fem länsskolnämnders förfogande förlokalt utvecklingsarbete samt för samverkan mellan forsknings- ochutvecklingsarbete och fortbildning (prop. 1977/78: 100 bil. 12, UbU 1977/78:16, rskr 1977/78: 181). Enligtriksdagens beslut skall skolans verksamhet utvärderas på tre nivåer, nämligenlokal, regional och central (prop. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30 s. 59, rskr1975/76: 367). Huvudsyftet med utvärderingen är att ge skolan underlag för attförbättra sin undervisning i vad gäller både arbetsform, arbetssätt,undervisningsmaterial och arbetsmiljö samt att ge skolan underlag till attfördela sina resurser på bästa möjliga sätt. Utskottetutgår från att den arbetsgrupp inom som skall se överformer m. m. för det pedagogiska forsknings- och ut-. vecklingsarbetet ocksåuppmärksammar det samlade behovet av regionala och lokala utvecklingsresurser.Med det anförda anser utskottet att motionen 1977/78; 1729 yrkandet 1 f omresurser för utvärdering m. m. till samtliga regionala skolmyndigheter böravslås av . Regeringens förslag i övrigt under rubriken till har inte givit utskottet anledning till någrasärskilda uttalanden. 3.2Vissa skolhälsovårdsfrågor m. m. Sakkunniga med uppgift att utreda skolhälsovårdensinnehåll, organisation och huvudmannaskap tillkallades (U 1974: 01).De sakkunniga, som antog namnet skolhälsovårdsutredning, avgav år1976 sin huvudbetänkande (SOU 1976: 46) Skolhälsovård. På grundval avutredningsförslagen och remissyttrandena över dessa föreslår regeringen attriksdagen skall godkänna i propositionen förordade riktlinjer förskolhälsovårdens mål, innehåll och organisation samt besluta om däravföranledda ändringar i skollagen. Dessutom föreslår regeringen att riksdagenskall anta förslag till vissa ändringar i skollagen och lagen om barnomsorgvilka föranleds av beslut om skolans inre arbete (prop.1975/76; 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367). Skolhälsovårdsutredningensuppdrag omfattade skolhälsovården i och gymnasieskolan. Enligt sinadirektiv var utredningen dock oförhindrad att även ta upp frågan om behovet avskolhälsovård på folkhögskolor och inom vuxenutbildning. Utredningenvalde att avgränsa sitt uppdrag till att avse skolhälsovården i ochi gymnasieskolan samt i folkhögskolan. Utredningen ansåg att eleverna i denkommunala vuxenutbildningen har behov av sådana hälso- och sjukvårdsinsatsersom bör tillgodoses utanför skolan. Utredningen gjorde således inte någraberäkningar av hur omfattande en skolhälsovård för vuxenstuderande skulle bUoch vad den skulle kosta. I förevarande propositionbehandlas i huvudsak och gym- UbU 1977/78: 21 26 Skolhälsovårdens omfattning i folkhögskolan behandlade riksdagenvid 1976/(prop. 1976/77: 55, UbU 1976/77: 30, rskr 1976/77:318). Omfattningen av den kommunala vuxenutbildningen varierar mycket mellanolika kommuner. Därför bör enligt föredragande statsrådets mening frågan oriieventuell skolhälsovård för studerande inom vuxenutbildningen lösas avrespektive skolhuvudman med hänsyn till lokala behov och förutsättningar. Detär enligt motionen 1977/78: 1724 (yrkandet 1) svårt att förstå på vaduppfattningen grundar sig att vuxna elever inom gymnasieskolan ochfolkhögskolan skulle ha större behciv av skolhälsovård än andra vuxenstuderande.Motionärerna anser att regeringen bör lägga fram förslag om denkommunala vuxenutbildningens inlemmande i den kommunala skolhälsovården. Omvuxenutbildningen lämnas utanför betyder det enligt motionärernas mening attden än en gång särbehandlas. Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning att kommunerna inte bör åläggasskyldighet att tillhandahålla skolhälsovård för studerande inom den kommunalavuxenutbildningen. Frågan om och i vilken utsträckning skolhälsovård skall gesockså till studerande inom denna utbildning bör alltså, såsom framhålls ipropositionen, få lösas av resp. skolhuvudman med hänsyn till lokala behov och förutsättningar.Utskottet avstyrker således yrkandet 1 i motionen 1977/78: 1724. Enligtregeringens förslag skall skolhälsovårdens innehåll till vissa delar förändras.Bl. a. skall ökad omsorg ägnas åt intensifierad medicinsk studierådgivning. under allmänna motionstiden väckta motionen 1977/78: 220 tas uppbehovet av läkarkontroll i samband med ungdomars val av studieväg igymnasieskolan. Motionärerna vill genom sådan kontroll-förhindra alt elever avhälsoskäl skall tvingas avbryta sina studier eller avstå från det yrke deutbildat sig för.. Motionenbehöver enligt utskottets mening inte föranleda något uttalande frånriksdagens sida, då dess syfte tillgodoses genom förslaget i förevarandeproposition om skolhälsovårdens inriktning-mot bl. a. en intensifieradmedicinsk studierådgivning. Vidare har, sedan motionen väcktes, SÖ:s nyaföreskrifter och anvisningar för skolhälsovårdens medverkan i skolans studie-och yrkesorientering utkommit från trycket . I dessaföreskrifter och anvisningar betonas att den medicinska delen av skolansstudie- och yrkesorientering inte enbart skall vara bunden tillvalsituationerutan även innebära en successiv påverkan i elevernas studie- ochyrkesvalprocess. Den medicinska rådgivningen bör dessutom fördjupas vid vissaangivna tillfällen, t. ex. vid övergången till gymnasieskolan. Med hänvisningtill det anförda föreslår utskottet att avslår motionen 1977/78; 220. Ensärskild del av skolhälsovården tas upp i motioneri 1977/78; 1724 (yrkandet 2).Enligt motionärernas mening bör alla elever med läs- och UbU 1977/78: 21 27 skrivsvårighetergenomgå s. k. binokulär undersökning. Därigenom skall de elever varssvårigheter beror på samsynsmbbningar kunna spåras och få hjälp. Motionärernahänvisar till att sådan verksamhet redan förekommer i några kommuner. Motionenutmynnar i att hos regeringen skall begära att rekommendationerutfärdas om en bättre synvård inom skolhälsovården i vad gällersamsynsmbbningar. Detta kan enligt motionärernas mening uppnås genom vidgatsamarbete mellan ögonläkare, optiker och speciallärare. Isvar på en interpellation om bl. a. en säkrare synvård i skoloma uttaladestatsrådet att "det givetvis vore till stor fördel för eleverna ivåra skolor om företrädare för ögonspecialiteten sinsemellan och dessa ochföreträdare för pedagogisk forskning kunde komma övereris om ett gemensamtsynsätt" när det gäller anvisningar för synkontroll (prot. 1977/78: 63 s.2735). Tilldetta vill utskottet lägga att det givetvis är av största intresse att deåtgärder som kan hjälpa elever med läs- och skrivsvårigheter vidtas både iundervisningen och i skolhälsovården. Den centrala tillsynen över båda åvilarSÖ. Det behövs enligt utskottets mening inga särskilda rekommendationer frånregeringen för att SÖ med hjälp kontinuerligt skall pröva omnya metoder bör införas i skolans syn vård. Utskottet anser att det börankötrima på SÖ att på eget initiativ lösa sådana frågor. Utskottet förutsätterdärvid att SÖ tillvaratar de erfarenheter som görs vid olika försök i skolorna.Utskottet anser således alt det inte behövs något uttalande från riksdagenssida varför yrkandet 2 i motionen 1977/78; 1724 bör avslås av . Enligtskolförordningen (4 kap. 3 §) bör heltidsanställd skolsköterska i grundskolaninte ha ansvar för mera än 1 500 elever och i gymnasieskolan 1 0001 200elever. föreslog en minskning till ca 800 elever perheltidsanställd skolsköterska. Detta motiverades bl. a. med de ökade kraven påskolsköterskornas insatser för grupper med särskilda behov. Denna ökadepersonaltäthet skulle innebära ett behov av ca 400 nya tjänster. Regeringenföreslår nu att de centrala föreskrifterna om personaltäthet inomskolhälsovården skall slopas. Beslut i sådana frågor bör fattas av respektivehuvudman efter samråd med personalorganisationerna. Föredragande statsrådetpåpekar att personalbehovet beror på fler faktorer än antalet elever, bl. a. deelevvårdande resurserna i övrigt, antalet skolenheter och avstånden mellandessa, elevernas fördelning på stadier och studievägar, antalet elever medhandikapp samt den sociala strukturen i skolans elevområde. Ävenom det inte anses lämpligt att ålägga kommunerna én viss "personaltäthetför skolsköterskor bör dock enligt motionen 1977/78; 1726 (yrkandet1) begära att regeringen utfärdar en rekommendation oini högst 800 elever perheltidsanställd skolsköterska. UbU 1977/78: 21 28 finnsi dag är enligt motionärens mening för,låg för att skolhälsovården skall få denkvalitet som propositionens mål och riktlinjer syftar till. Utskottetär medvetet om de svårigheter motionären påtalar men anser dock attpropositionens förslag är i linje med strävandena att ge de enskildakommunerna ökat ansvar på skolans område. således självabedöma skolhälsovårdens behov och avväga vilka resurser den skall ha. Riksdagoch regering bör därför varken föreskriva eller rekommendera vilkenpersonaltätheten skall vara inom skolhälsovården. Med hänvisninghärtill.föreslår utskottet att,med avslag på yrkandet 1 i motionen1977/78: 1726 godkänner regeringens förslag.om att inga centrala föreskrifterskall utfärdas om personaltäthet inom skolhälsovården. I detta sammanhang kannämnas att regeringen bemyndigat statsrådet atttillkalla en särskild utredning om den psykosociala delen av elevvården. Iavvaktan på hälso- och sjukvårdsutredningens (S 1975; 04) kommande förslag omskolhälsovården föreslår regeringen att kommunerna tills vidare skall haansvaret för att skolhälsovård anordnas. Kommunema föreslås få möjlighet attavtala med landstingskommun att denna skall fullgöra uppgifterna. Enligtmotionen 1977/78; 1726 (yrkandet 2) skall uttala att huvudmannaskapetför skolsköterskorna bör åvila primärkommunerna. Motionären anser attlandstingen redan har så stora uppgifter inom hälso- och sjukvården att de harsmå fömtsättningar att klara ännu ett arbetsområde. mening bör resultatet av hälso- och sjukvårdsutredningens arbeteavvaktas innan slutlig ställning tas till huvudmannaskapsfrågan. bördärför med avslag på yrkandet 2 i motionen 1977/78: 1726 godkännapropositionens förslag att huvudmannaskapet för skolhälsovården tills vidareskall åvila kommunerna. Utskottetföreslår att även i övrigt godkänner de i propositionen förordaderiktlinjerna för skolhälsovårdens mål, innehåll och orga-. Vidareföreslår utskottet att antar de till propositionen 1977/78: 85 fogadelagförslagen rörande skolhälsovården, m. m. Statsbidrag till verksamheten i grundskolanutbetalas f. n. från två anslag. Från anslaget Bidrag till driften avgrundskolor m. m. utgår allmänt driftbidrag till kommunernas kostnader förgrundskolan och från anslaget Särskilda åtgärder på skolområdet utgår bidragför förstärkning av insatserna på de områden inom skolan där olika problem görsig gällande. Medutgångspunkt i antalet basresurser och det beräknade elevantalet för budgetåret1978/79 beräknas i propositionen antalet veckotimmar i UbU 1977/78: 21 29 bas-och förstärkningsresurser för nästa budgetår till ca 2 097 000 efter avdrag avskolledarnas undervisningsskyldighet. Den totala kostnaden för dessaveckotimmar beräknas till 5 066 milj. kr. vid ett genomsnittligt veckotimprisom . (löneläget ). För tilläggsbidraget beräknas 345,5milj.