bet · G101AU23 · 1977-12-31 00:00:00 — 1977/78: 23 medanledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller Regional utveckling jämtemotioner AU1977/78: 23 I betänkandet behandlas lu: propositionen1977/78:100 bilaga 17 (industridepartementet) dels avsnittet C. Regional utveckling (s. 80 108), dels anslaget pä kapitalbudgeten V: 14 Regionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån (s. 247248). " Ianslutning till propositionen tar utskottet upp 44 under allmänna motionstidenväckta motioner. Regeringen har efter föredragning av statsrådetÅsling föreslagit att skall 1. medge att under budgetåren1973/741978/79 regionalpolitiskt stöd får beviljas utöver outnyttjat utrymmeav de ramar för beslut om regionalpolitiskt stöd som fastställts förtreärspieriöden /711972/ 73 med sammanlagt högst 4 , med denhuvudsakliga fördelning som angetts i propositionen, 2. godkänna vad som förordats ifråga om försöksverksamheten med könskvotering vid vissa- former av"regionalpolitiskt stöd och regionalpolitiskt stöd vid marknadsföringsåtgärder, 3. till Regionalpolitiskt stöd:Bidragsverksamhet för /. 79 anvisa ett förslagsanslag av , 4. till Särskilda stödåtgärder iglesbygder för biidgetäret 1978/79 anvisa ett reservationsanslag av 21 000 000kr., 5. till Bidrag till kommunalaindustrilokaler för /79 anvisa ett reservationsanslag av 30 000OOÖ kr., 6. medge att för budgetåret1978/79 statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte till rörelsekapital m. m.beviljas med sammanlagt högst , 7. till Regionalpolitiskt stöd:Lokaliseringslån för /79 anvisa ett investeringsanslag ay . 1 1977/78. AU 1977/78: 23 1977/78:276 av m. fl. Imotionen yrkas att beslutar att , Tierps och Östhammarskommuner tillföres det allmänna stödområdet, 1977178:386av m, fl, (s) Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att initiativ bör tas för att diskutera en omlokaliseringav jordbmkets föreningsrörelse till , 1977/78:392 av () och () Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag tUl omprövning avbefolkningsramama för länens planering i enlighet med vad som anförs imotionen. 1977/78:486 av () och () I motionen yrkas att beslutar 1, att hos regeringen hemställa omen översyn av gällande regler för kontroll och uppföljning av lokaliseringsstödi enlighet med vad i motionen anförts, 2, att hos regeringen hemställaatt i denna översyn också tas in behovet av ökade resurser för länsstyrelsernai berörda län vid en skärpning av denna kontroll och uppföljning så atteffektiv bevakning av samhällets lokaliseringsstöd uppnäs, 1977/78:487av () och () Imotionen yrkas att som sin mening uttalar, att även Vim-merby ochHultsfreds kommuner skall ingå i den grå zonen, 1977/78:601 av m. fl. Imotionen yrkas att ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om behovet av åtgärder för ökad sysselsättning i inland. 1977/78: 608 av m. fl. (s) Imotionen yrkas att beslutar 1. att försöksverksamhet med stödför uppmstning och nyuppförande av stugor för uthyrning i uue stödområdetstartas, 2. att försöksverksamhetenutvärderas , 3. att till särsldlda stödåtgärderi glesbygd för /79 anvisas ett reservationsanslag av 28 500 000kr., 4. att till bidrag till kommunalaindustrilokaler för / 79 anvisas ett reservationsanslag av . AU 1977/78: 23 yttr, s. hemst. 7977/75.-675av m.fl, (s) . Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen tiU känna vad imotionen anförts rörande insatser att främja sysselsättningen ochnäringslivets utveckling i , 1977/78:615av m, fl. (s) 23 25 Imotionen yrkas att hemställer hos regeringen om åtgärder som kanmotverka den för negativa utvecklingen av regionalpolitiken somredovisats i motionen. 1977/78:616av m. fl. (s) 19 20 Imotionen yrkas att hos regeringen begär förslag om att och Sämaförsamlingar av kommun samt av kommunfår utgöra geografiskt område för en försöksverksamhet med ekonomiskt stöd tillsåväl upprustning som nybyggnad av fritidshus för uthyrning. 1977/78:617 av m. fl. Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller att ett statligtindustricentmm inrättas i Ange. 1977/78:809 av m. fl. Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen till käima vad som imotionen anförts beträffande behovet av samhällsinsatser i . 1977/78:810 av () och i 29 34 Imotionen yrkas att som sin mening uttalar att regeringen vid företagsnyetablering eller utiokalisering medverkar täl att en differentiering avnäringslivet på bruksortema i åstadkommes, 1977/78:811av Bemt Ekinge m. fl. (fp) 36 44 Imotionen yrkas att hemställer hos regeringen om tillsättandet av enGotlandsdelegation med uppgift att lägga fram en plan för och komma med förslagtill utveckling. 1977/78:815av (vpk) 31 36 I motionen yrkas attriksdagen beslutar 1. att hos regeringen begära enutvecklingsplan för enligt vad i motionen anförs, 2. att hos regeringen begärautvecklingsplaner för övriga län i Bergslagen. AU 1977/78: 23 1977/78:816av (apk) och (apk) 33 40 Imotionen yrkas att hos regeringen hemställer att skyndsamma åtgärdervidtas i syfte att till Eskilstunaregionen lokalisera lämpligt industriföretagmed inriktning på förädling och bearbetning av stålprodukter. 1977/78:811 av (vpk) och 25 27 Imotionen yrkas att uttalar sig för skapandet av ett och hos regeringen begär skyndsamt förslaghärom. 7977/75.-575av m. fl. (s) 39- 47 Imotionen yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad imotionen anförts om sysselsättningssituationen i . 1977/78: 819 av Per () I motionenyrkas att 1. uttalar att kommuntills vidare skall vara sådant om- 15 rade som jämställs med kommuner igränsområdet till allmänna stödområdet, 2. hos regeringen anhåller omsådana åtgärder som förordats i motio- 40 nen beträffande avgränsning,lokalisering och utbyggnad av samhällets servicefunktioner iTrelleborgsregionen. 1977/78:820 av m. fl. (s) 26 Imotionen yrkas att hös regeringen anhåller att en speciellarbetsgrupp med uppgift att skapa varaktig sysselsättning i snarasttillsätts. 7977/75;525 av (vpk) Imotionen yrkas att uttalar sig för att ett statligt industricentrumförläggs till Ange, 1977/78:824 av m. fl, (s) Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller att bestämmelserna förutredning om och uppföljning av lokaliseringsstöd ändras så att samråd medkronofogdemyndigheten sker. 7977/75.-528av () 37 45 Imotionen yrkas att hos regeringen begär att åtgärder vidtages förlokalisering av statlig verksamhet till län, 1977/78: 893 av m. fl, (s) I motionenyrkas att AU 1977/78: 23 20. godkänner de villkor som angetts imotionen beträffande handläggning m. m. i vad gäller industrihus som uppförsmed statligt stöd, 21. godkänner vad i motionen anförtsangående ramar för planeringen av verksamheten i länen, 22. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om systemet för länsplanering, 23. som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om principer och mål för ortsplanen, 24. godkänner vad i motionen anförts omlokalisering av industrier som förädlar jord- och skogsbrukets produkter. Motionen behandlas beträffande yrkandena 119 i andrasammanhang. 1977/78:1315 av m, fl. I motionen yrkas att anmodar regeringen att vidfördelningen av tillgängliga resurser för stöd åt krisdrabbade företagsärskilt beakta vad i motionen anförts, 1977/78:1324 av m. fl. I motionen yrkas att beslutar begära attregeringen låter skyndsamt utreda i motionen upptagen fråga om att tryggasysselsättningen i mindre orter som domineras av företag inom skogs-, trä- ochpappersindustrin. 7977/75.-7525 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begär attfrågan om åtgärder för näringslivet och sysselsättningen i länupptas till skyndsam prövning i enlighet med de riktlinjer som framförts imotionen. 7977/75.-7526 av m. fl. I motionen yrkas att hos regeringen begär attsärskilda sysselsättnings- och näringspolitiska åtgärder vidtas för län. 1977/78:1340 av i (s) I motionen yrkas att beslutar uttala attÖrnsköldsviks inre delar bör hänföras till det inre stödområdet. 1977/78:1345 av (vpk) I motionen yrkas att hemställer hos regeringenom utarbetande av en statlig industri- och sysselsättningsplan för Blekingelän med beaktande av de förslag som anges i motionen. Behandlas utskottets yttr. AU 1977/78: 23 7977/75:JS-Ö av (vpk) . Imotionen yrkas att hos regeringen anhåller att en statlig industri-och sysselsättningsplan utarbetas för i enlighet med vad som imotionen anges. 1977/78:1347av m. fl. (s) 27 30 Imotionen yrkas att hemställer hos regeringen om snabba åtgärder föratt vidareutveckla näringslivet och därmed öka sysselsättningen i Jämtlandslän. 1977/78:1350av m. fl. (s) 26 29 Imotionen yrkas att vid behandlingen av propositionen 1977/78: 100bilaga 17 beaktar vad i denna motion anförts om behovet av speciellaregionalpolitiska insatser för att trygga näringslivsutvecklingen iVästerbotten. 1977/78:1352av i Röstänga m. fl, (fp) 40 48 Imotionen yrkas att beslutar att hos regeringen begära att en särskilddelegation tillsätts för behandling av sysselsättningsproblemen m. m. i , 1977/78:1351av i m. fl. (s) 15 7 Imotionen yrkas att beslutar uttala att och kommunerinförlivas i det allmänna stödområdet. 1977/78:1407av () och () 36 44 Imotionen yrkas att som sin mening uttalar vad som berörts i motionenom särskilda åtgärder i syfte att öka sysselsättningen på . 1977/78:1652av m. fl. (s) 32 37 I motionen yrkas attriksdagen beslutar 1. att ge regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningsläget i , 2. att hos regeringen anhålla omatt en utvecklingsplan för länet skyndsamt framläggs med såväl kortsiktigaåtgärder för att klara akuta sysselsättningsproblem som mera långsiktigainsatser för att förverkliga de regionalpolitiska mål som lagts läst avriksdagen. 1977/78:1656av m. fl. (s) 35 42 Imotionen yrkas att mätte besluta att hos regeringen begära attindustridepartementet och i samarbete med defackliga organisationerna och kommunala representanter ut- AU 1977/78: 23 arbetar ett åtgärdsprogramför att på kort och läng sikt stärka sysselsättningen i . 1977/78:1657av m. fl. (fp, s, c, m) 15 Imotionen yrkas att beslutar att ge regeringen till känna vad imotionen anförts om att temporärt betrakta som ett stödområde. 1977/78:1658av m. fl. (s) 11 I motionen yrkas attriksdagen 1. beslutar uttala sig mot att enny länsplaneringsomgång startar , 2. beslutar ge regeringen tillkänna vad som i motionen anförts beträffande uppläggningen och inriktningen avdet framtida länsplaneringsarbetet. 1977/78:1667av () och () 21 Imotionen yrkas att beslutar att det föreslagna nya anslaget förbyggande av kommunala industrilokaler i det inre stödområdet och Gotlandutsträcks att avse jämväl samt kommunerna län. 1977/78:1668av m. fl. Imotionen yrkas att hos regeringen hemställer om att en plan förindustri och sysselsättning utarbetas för Norduppland. 1977/78:1713av () och () Imotionen yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla om att idirektiven till den nya länsplaneringsomgången det nuvarande ortsklassificeringssystemetersätts med system där prioriteringar sker av regionala organ. 1977/78:1716av () 29 1. att uttalar atterfarenheterna från tillmäts stor betydelse vid utformningen avförslag lill nya avgränsningar och principer för lokaliseringsstöd, 2. att uttalar attGävleborgs län likställs med övriga län i i fråga om statligupphandling. Motionenbehandlas beträffande yrkandet 3 av utskottet i betänkandet AU 1977/78: 21. AU 1911/18:23 8 De ansatser till en aktiv regionalpolitik som:gjordes under 1950-talel; och var närmast inriktadepå att skapa industriell sysselsättning i regioner som drabbats avbefolkningsutflyttning. I någon mån uppmärksammades också de problem som varförenade med den expansion som dä ägde rum i storstäderna. Från 1960-talétsmitt vidgades perspektivet alltmer. Som mål ställdes upp att människorna iolika landsdelar skulle beredas allsidig sysselsättning och service samt en godmiljö. Den tidigare lokaliseringspolitiken förändrades till en politik förregional utveckling. Denna politik präglas av försök till en helhetssyn påutvecklingsbetingelserna i vid menirig sysselsättning, bostäder,kommunikationer samt offentlig och privat service inte enbart i avgränsadeproblemområden utan i hela landet. För att ge politiken och dess inriktningerforderligt underlag har skapats ett omfattande och alltmer förfinatplaneringssystem. Parallellt härmed har byggts ut ett differentieratregionalpolitiskt stödsystem som syftar till en mer balanserad utveckling avbefolkning och sysselsättning. Systemet kompletteras med åtgärder för attutjämna transportkostnaderna i olika delar av landet och med särskilda ihgärdertill stöd för sysselsättning och kommersiell service i glesbygder ochskärgårdar. Undersenare år har det skett en stabilisering av den regionala befolknings- ochsysselsättningsutvecklingen. pågår en omfattande bruttoflyttningmellan kommuner och ,län, men nettoeffekten av omflyttningen länen emellan ärförhållandevis ringa. Skogslänen, som drabbades av enomfattande utflyttning, har haft en mer balanseradbefolkningsutveckling och har vissa år kunnat registrera en vissnettoinflyttning. Den tidigare omfattande inflyttningen till storstadslänenhar i stort sett upphört. Allmänt sett har tillväxten även i andra tätorter större och medelstora 'minskat kraftigt. Stabiliseringenav flyttningsrörelserna är en återspegling av sysselsättningsutvecklingen.Under de fem första åren av tillhörde exempelvis ,och de län som visade upp den relativt sett mest positivautvecklingen. Man måste därvid beakta att utgångsläget för dessa län varbetydligt sämre än för övriga delar av riket. är deregionalpolitiska problemen störst i dessa län och i övriga delar av detallmänna stödområdet. Omen bättre balans i,befolkningsutvecklingen har uppnatts mellan länen återståratt lösa en rad svåra regionalpolitiska problem: besvärande obalansproblem ochen bestående hög arbetslöshet i vissa län, stora skillnader i kvinnornasmöjligheter att förvärvsarbeta och en påtagligt ogynnsam åldersfördelning ivissa kommuner, det sistnämnda AU 1977/78: 23 9 somföljd av tidigare utflyttningar. De allvarliga strukturproblemen inom branschersom gruvor, stål, trä och teko i förening med den ihållande lågkonjunkturenskapar nya svårigheter, till en del i orter och regioner som har varitrelativt problemfria. En annan faktor av fundamental betydelse för denregionala utvecklingen är minskande födelsetalen ilandet. Antalet kommuner som redovisar befolkningsminskning på grund av delåga födelsetalen har ökat snabbt , Möjligheternaatt vidareutveckla regionalpolitiken för att lösa kvarvarande och nya problemhar sina givna begränsningar. Redan det existerande samhället med dess fördelningav arbetsplatser, bostadsområden, skolor, kommunikationsleder m. m. begränsarhandlingsmöJT ligheterna. De regionalpolitiska åtgärderna är också beroende avhur våra totala resurser utvecklas, I detta sammanhang finns det anledningbetona den svenska ekonomins starka beroende av omvärlden. En balanseradekonomi och ett effektivt näringsliv underlättar en kraftfull regionalpolitik. Dettavidare samband mellan möjligheterna att föra en aktiv regional politik och den allmänna ekonomiska utvecklingen ägnades stor upp märksamhet då statsmakterna fattade beslut om regionalpolitikens inrikt ning i samband med behandlingen av propositionen 1975/76: 211 om samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik. I det av godkända betänkandet AU 1976/77: 7 betonade utskottet att grunden för en framgångsrik sysselsättningspolitik är en god ekonomi och att förutsättningarna för sysselsättningspolitiken bestäms av kon junkturutvecklingen och uppläggningen av den allmänna ekonomiska politiken. Utskottet framhöll i sammanhanget som en avgörande faktor alt svenska företag får arbeta under sådana villkor att deras internatio nella konkurrenskraft upprätthålls och förstärks. Induslrir och närings politiken måste få en inriktning som främjar investeringar och tarvara på utvecklingskraften i-företagen och som skapar gynnsamma förutsätt ningar för att sätta i gäng nya företag och ta till vara utveckUngsbara idéer. Utskottet betonade därvid den betydelsefulla roll de mindreföre- tagen spelar för att upprätthålla sysselsättningen i mindre tätbefolkade områden och tillade att i sådana bygder - särskilt i norra - även jordbrukspolitiken.bör användas mera aktivt,för att upprätthålla sysselsättningen, ..,:.,:. . . , , Efterregeringsskiftet har den ekonomiska, politiken lagts om. Det har framstått somnödvändigt att ta itu med strukturproblemen och det höga kostnadsläget isvenskt näringsliv. Huvudlinjen är att genom åtgärder som sänker Sverigesrelativa kostnadsläge återvinna vad som förlorats i konkurrenskraftoch.aiidelar.på exportmarknaden i syfte att, redan på kort sikt brytastagnationen på.produktionssidan. Till-de generellt verkande medel som därvidtillgripits hör devalveringen av den AU 1977/78: 23 10 Gynnsamma effekter på exportsidan av denna åtgärd har redan kunnatutläsas. Den allmänna arbetsgivaravgiften har sänkts med 2procentenheter, vilket innebär att den helt har avskaffats i det s. k. inrestödområdet, dvs. i skogslänens inland. Regeringen har lagt framförslag att den allmänna arbetsgivaravgiften generellt skall avskaffas. Desvåra strukturproblemen inom vissa krisdrabbade branscher har. Därvid har använts såväl näringspolitiska som arbetsmarknadspoliliskamedel. Syftet har varit att strukturförändringarna inom dessa branscher skallkunna ske i en kontrollerad och godtagbar takt som tar hänsyn till deanställdas situation. Inom näringspolitikens ram pågår f. n. ett intensivtutvecidingsarbete av största betydelse också för den regionala utvecklingen.Som ett första steg fattades beslut om vidgat stöd till de mindre ochmedelstora företagen, innefattande bl. a. att regionala utvecklingsfonderbyggs upp med de nuvarande företagareföreningarna som grund. Verksamhetenstartar i är, I ett längre perspektiv är det angeläget att främjaSveriges internationella konkurrenskraft och hävda vår ställning somindustrination genom en fördjupad innovations- och produktutveckling. Ipropositionen 1977/78: 111 (NU) läggs fram förslag om statsstöd till tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete m. m. Slutsteget i nu pågåendearbete på en aktivering av näringspolitiken är ett samlat näringspolitiskt programmed långsiktiga riktlinjer för denna politik. Förslag till sådant programkommer alt presenteras för . Somredan sagts betingas den regionala utvecklingen ytterst av de successiva beslutsom fattas pä samhällspolitikens skilda områden. Det blir därmedregionalpolitikens uppgift att se till att investeringarna fördelas med hänsyntill målen för denna politik. Pä förslag av utskottet i det ovannämndabetänkandet AU 1976/77: 7 gjorde vissa markeringar beträffanderegionalpolitikens framtida utformning. Denna borde få en mera decentralistiskinriktning. Häri innefattades att bebyggelsen i glesbygder och mindre tätorterborde underlättas och en bättre inomregional balans inom länen skapas. Detregionalpolitiska stödet måste utformas så att det mer tar hänsyn tillsysselsättningseffekten. Nuvarande system med geografiska avgränsningar föratt styra det ekonomiska stödet borde ompiövas till förmån för en ordning sominnebär att även andra faktorer förs in i bedömningen. Centrala uppgifter beträffande den regionala planeringen,exempelvis ortssystemets utformning, borde överföras på landstingen. Utskotteträknar med att frågoi- av ovan redovisat slag beträffande regionalpolitikens inriktningkommer att tas upp i den proposition som aviserats . I denpropositionen kommer också att redovisas resultatet av den översyn av formernaför det regionalpolitiska AU 1977/78: 23 11 stödetsom f. n. företas av sysselsättningsutredningen med anledning av detilläggsdirektiv som meddelats utredningen . Som sagts ligger ett omfattandelänsplaneringsarbete till grund för regionalpolitiken. Detta arbete inleddesunder senare delen av (länsplanering 1967). Senast genomfördalänsplaneringsomgång är länsplanering 1974. I det tidigare nämnda beslutet påhösten 1976 ställde sig bakom en vidareutveckling av länsplaneringen.En förordning (1977: 8) om länsplanering har utfärdats. Förordningen harkompletterats av regeringen med närmare föreskrifter. Regeringenanmäler i budgetpropositionen sin avsikt att starta en nyfullständig länsplaneringsomgång. m. fl. (s) yrkar i motionen1658 att skall uttala sig häremot. Motionärerna anser attlänsstyrelsema saknar tillräckliga resurser för att slutföra uppföljningen avlänsplanering 1974 och påbörja en ny, omfattande planeringsomgång.En sådan bör i varje fall inte inledas . Därvid bör denbeskrivande delen i länsplaneringsprocessen förenklas och länsstyrelserna fåmöjlighet att ägna mer kraft och intresse åt att utforma ätgärdsförslagen. Detförslag till planeringssystem för sysselsättnings- och regionalpolitiken somlades fram i propositionen 1975/76: 211 innebar bl. a. att fullständigaplaneringsomgångar bör genomföras vart femte är med årliga uppföljningardäremellan. anslöt sig till det förslaget (AU 1976/77: 7 s. 56).Länsplanering 1974, som startades , avslutades för länsstyrelsernasdel . länsplaneringsomgång som inleds kan väntas bli slutligt redovisad imitten av ; Detta är i enlighet med den ordning som hargodkänt. Vad sedan beträffar sättet att bedriva planeringsarbetet harutskottet viss förståelse för de synpunkter som motionärerna för fram. Deriktlinjer för arbetet, som drogs upp i propositionen 211, innebär attarbetsgången vid fullständig länsplanering i princip skall vara densamma somtidigare men det framhålls att arbetet med planeringsunderlaget bör förenklas iförhällande till länsplanering 1974. Utskottet hänvisar till dessa uttalandenoch vill därutöver tillägga att det med hänsyn bl. a. till den omfattandekartläggning som redan utförts är naturligt att konkreta åtgärdsförslag gesstörre utrymme och ökad tyngd i den nya planeringsomgången. Med hänsyn till nugjorda uttalanden bör motionen 1658 inte föranleda någon åtgärd. Frågormed anknytning till den nya länsplaneringsomgången tas också upp isocialdemokraternas partimotion 893, Motionärerna gör invändningar mot ettuttalande i budgetpropositionen (s, 85) om en mer aktiv roll för landstingen ilänsplaneringsarbetet. AU 1977/78: 23 12 detär angeläget att planeringen får en bred förankring genom aktiv medverkan frånalla berörda parter i så decentraliserade former som möjligt. Samtidigtframhåller motionärerna att det är lika viktigt att ansvaret för den samladesysselsättningspolitiken och för fördelningen av resurserna åvilar staten. i tidigare sammanhang uttalat sig för en mer decentralistiskinriktning av regionalpolitiken innebär det självfallet inte att staten skallfränhända sig det övergripande ansvaret för politikens genomförande ellermöjligheterna att dra upp de ramar inom vilka politiken skall bedrivas. Ättsamverkan i planeringsfrågorna måste ske mellan alla för sysselsättningsutvecklingenbetydelsefulla parter har särskilt strukits under av utskottet (se AU 1976/77:7 s. 55). Motionärernas krav i det hänseendet är således redan tillgodosett. Somförut nämnts har sagt att centrala uppgifter beträffande denregionala planeringen bör föras över på landstingen. Det i motionen kritiseradeuttalandet i budgetpropositionen om en mer aktiv roll för landstingen iplaneringsarbetet överensstämmer följaktligen med mening.Regeringen tillkallade länsdemokratikommittén,.som har tilluppgift att behandla huvudmannaskapet m. m. för den översiktliga regionalasamhällsplaneringen. Kommittén skall enligt direktiven överväga sådanaförändringar som. förlägger den politiska tyngdpunkten till landstingskommunerna.Kommittén beräknas presentera ett delbetänkande. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionen i den aktuella delen. socialdemokratiska motioLien riktas invändningar också mot ett annat uttalande i budgetpropositionen (s. 8588), enligt vilket den nuvarande ortsplanen inte ger-tillräcklig vägledning vid fördelning av sysselsättningspolitiska insatser på olika orter, och att planen därför rnåste utvecklas.