bet · G101KrU19 · 1977-12-31 00:00:00 — med anledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gälleranslag till stöd till idrotten jämte motioner 1.Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. Regeringen har i propositionen1977/78:100, bilaga 13 () under punkten I 1 (s. 160-162)föreslagit att till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. /79 anvisa ett reservationsanslag av 113 B50 . Förslaget i propositionen innebär en anslagshöjningmed . föreslås emellertid att medelsanvisningen tilldelar av den frivilliga skytterörelsen i enlighet med ett tidigare uttalande avriksdagen skall föras över till försvarsdepartementets verksamhetsområde. Dettamotsvarar en minskad belastning på förevarande anslag med 5,7 milj. kr., ochden reella förstärkningen av anslaget blir därmed ca 12,4 milj. kr. 1propositionen uttalas bl. a. att satsningen på breddidrotten i överensstämmelsemed de riktlinjer som riksdag antog bör fortsättas. Vidare redovisasatt framhållit betydelsen av att stödet till idrottenges sådan omfattning att den idrottsliga verksamhetens nuvarande omfattningkan bibehållas. Föredragande statsrådet förklarar sig dela denna uppfattning.Samtidigt betonar han att en noggrann granskning av medelsanvändningen börövervägas och möjligheterna till omprioriteringar prövas. Därvid bör särskiltkvinnors möjligheter att utöva idrott uppmärksammas. Motionerna 1 detta sammanhang behandlar utskottetmotionerna 1977/78:557 av MargaretaAndrén m. fl. (fp) vari yrkas 1. attriksdagen uttalar att en ökad satsning bör ske på den kvinnliga idrotten inom ramen för anslaget till /79, 2. attriksdagen begär att jämställdhetskommittén för i uppdrag att följa den vidare utvecklingen i vad gäller den kvinnliga idrotten, 1977/78:1137 av m. fl. (vpk) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas alt beslutar 1. att till Stöd till idrotten:Organisationsstöd m. m. anslå . i enlighet medRiksidrottsförbundets äskande (yrkande 1), 2. att i statsbudgeten uppföra ettförslagsanslag om . för bidrag till kommunalt stöd åt idrotten ienlighet med de riktlinjer som anförs i motionen (yrkande 3), 1 1977/78. KrU 1977/78:19 2 3. att hos regeringen hemställa omen parlamentarisk utredning av hur ett samhällsstöd till elitidrottens utövarebör utformas i syfte att bryta kommersialismens grepp (yrkande 4), 4. att som sin mening uttala vadsom i motionen i övrigt anförs om idrottspolitiken (yrkande 5), 1977/78:1390avRolfHagel(apk)och (apk)vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att beslutar hemställa tillregeringen 1. att till idrottsrörelsen anslå250 . motsvarande 50 96 av tipsmedlen sedan vinsterna utbetalats,varav . till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. "samt den ökade satsning på detta område som förordas i motionen"(del av yrkande 1), 2. att utreda nödvändiga åtgärderför att bryta kommersialismens allt hårdare grepp över idrottsrörelsen, 1977/78:1402 av m. fl. (s) vari,såvitt nu är i fråga, med hänvisning till vad som anförts i motionen1977/78:1401 yrkas att till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m.m. för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslagmed . förhöjt reservationsanslag av . (yrkande I), 1977/78:1517 av m. fl. (s) vari,såvitt nu är i fråga, yrkas att till Stöd till idrotten: Organisationsstödm. m. för /79 anvisar ett i förhållande till regeringens förslagmed . höjt reservationsanslag av . (yrkande 1)'. Som stöd fördetimotionen 1977/78:1517 framfördaförslaget om en höjning av organisationsstödet med 5 milj. kr över regeringensförslag anförs att den av regeringen föreslagna anslagshöjningen inte räckertill att kompensera organisationerna för höjda priser och ökade lönekostnader.Regeringsförslaget innebär därför en ytterst allvarlig försämring av idrottsrörelsensverksamhetsmöjligheter. I motionen framhålls särskilt att ökade medel behövsför aktiva insatser bland de unga, för ledarutbildning, för ökade satsningar påbredd-och motionsidrott och förarbetet på att fö fler kvinnor än aktivapå idrottsområdet. Om regeringsförslaget går igenom måste verksamheten skärasned. Dessutom ökar risken för en ytterligare kommersialisering av idrotten,vilket inte kan accepteras. En anslagshöjning med samma belopp, 5 milj. kr.,föreslås också i motionen 1977/78:1402. Motiveringen till detta yrkande finns imotionen 1977/78:1401, där i korthet ungefär samma synpunkter redovisas som imotionen 1977/78:1517. har i sin anslagsframställningbegärt ett anslag av 134 milj. kr. till organisationsstöd med den uttalademålsättningen att behålla den 'del av den tryckta upplagan av motionen har det föreslagna anslagetfelaktigt betecknats som förslagsanslag. KrU 1977/78:19 3 nuvarandeidrottsliga verksamheten i nuvarande omfattning. Denna målsättning är enligtmotionen 1977/78:1137 alltför blygsam om det uttalade målet försvenskidrottspolitik, idrott åt alla, skall kunna uppfyllas. Den innebär också attgenomförandet av målet en idrott på lika villkor mellan kvinnor och mänfördröjs. Det blygsamma äskandet återspeglar också ett accepterande av altidrotten även fortsättningsvis skall vara underordnad penningstarka privatasponsorer: de storföretag som köper främst elitidrotten för sina syften. Skallidrottsrörelsen få ökad bredd, skall den kvinnliga idrotten få det stöd denbehöver, skall också de handikappades möjligheter till idrottsutövningförbättras och skall beroendet av storfinansen brytas, då måste idrotten fåväsentligt ökade anslag från staten. Ännustarkare kritik riktar motionärerna mot regeringens förslag som anses innebäraatt idrotten prisges åt kommersialismen, åt de krafter som utgör ett hot motidrottens karaktär av folkrörelse. Förslageti motionen 1977/78:1137 innebär anvisande av det belopp somRiksidrottsförbundet begärt till Organisationsstöd m. m., dvs. 134 milj. kr.För att kommersialiseringen av idrotten skall kunna motverkas föreslås dessutomanvisande av ett särskilt förslagsanslag av 100 milj. kr. till bidrag tillkommunalt stöd åt idrotten. Kommersialiseringenav idrotten är mest utbredd inom elitidrotten heter det vidare i motionen.Motionärerna föreslåratt skall hemställa om en parlamentariskutredning av hur ett samhällsstöd till elitidrottens utövare bör utformas isyfte att bryta kommersialismens grepp. 1 motionen 1977/78:1390 betonas den betydelseidrotten i olika avseenden har för människorna. Särskilt framhålls dess rollsom social fostrare av ungdomen. Motionärerna anger en rad åtgärder som behövsföratt idrottsrörelsen skall få bättre arbetsbetingelser. Vidare framförssynpunkter på elitidrottsmännens situation, på kvinnoidrotten och påhandikappidrotten. Dei propositionen föreslagna anslagsbeloppen är enligt motionärerna heltotillräckliga. Ett bifall till propositionen kommer att medföra all trenden motökad kommersialisering av idrotten blir allt starkare. Samhället måste enligtmotionärerna ta ansvaret för finansieringen av hela idrottsrörelsen. Enframkomlig väg är att låta 50 96 av de intäkter som blir över när Tipstjänstdelat ut vinsterna gå till idrotten. I motionen 1977/78:557 uttalas att den kvinnligaidrotten blivit alltför dåligt tillgodosedd i fråga om anslag. Detbehövs en kraftig satsning på kvinnoidrotten för att möjliggöra för flickornaatt delta i större utsträckning. Enligt motionen bör en inventering göras avalla motions- och idrottsanläggningar med tanke på deras lämplighet förkvinnlig idrott. Rättvisa och förbättrade förhållanden för kvinnligtidrottsutövande måste nämligen snabbt skapas. Vid de olikaidrottsanläggningarna bör inte de kvinnliga idrottsutövarna diskrimineras, somnu tyvärr sker på vissa platser, KrU 1977/78:19 4 dådet gäller tränings- och matchtider. Motionärernaframhåller också att det behövs en större satsning på utbildning av kvinnligaledare och instruktörer. Även flickorna bör stimuleras att söka inträde påidrottsgymnasierna. När det gäller förtroendevalda är idrottsrörelsen troligenden av våra folkrörelser som har det lägsta antalet kvinnor i sina styrelseroch kommittéer. Ett sådant förhållande är inte längre acceptabelt. Regeringenbör enligt motionärerna initiera överväganden hur en nödvändig höjning av denkvinnliga idrottens status bäst kan ske. De önskemål om ökat stöd till idrotten somframförts i motionerna 1977/ 78:1137 och 1977/78:1390 gäller mycket avsevärdabelopp - i den förra motionen sammanlagt ca 134 milj. kr. (varav ca 14 milj.kr. under anslaget till Anläggningsstöd m. m.joch i den senare nära 101 milj.kr. (varav 24,6 milj. kr. under anslaget till Anläggningsstöd m. ).Anslagsökningar av denna omfattning är enligt utskottets uppfattning heltuteslutna. Utskottet avstyrker de båda motionerna såvitt gäller höjningar avorganisationsstödet och - i fråga om motionen 1977/78:1137 - även i vad gällerförslaget om ett nytt anslag till bidrag till kommunalt idrottsstöd (yrkande 3i motionen). Utskottetär medvetet om att det för idrotten skulle vara värdefullt med en ökning av destatliga bidragen utöver vad som föreslagits i propositionen. 1 nuvarandebudgetläge anser sig utskottet dock inte böra föreslå att gå längreän regeringen i fråga om medelsanvisningen. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1977/78:1402 och 1977/78:1517.såvittgäller en höjningavorganisationsstödet med 5 milj. kr. (yrkande 1 i båda motionerna). Utskottettillstyrker den i propositionen föreslagna medelsanvisningen. 1vad gäller den i motionen 1977/78:1390 framförda tanken att anslagsgiv-ningentill idrotten bör stå i viss relation till behållningen av tipsmedel, sedanvinsterna utbetalats, nöjer sig utskottet, eftersom något yrkande härom inteställts i motionen, med att hänvisa till att utskottet i sittbetänkande KrU 1976/77:33 med ulföriig motivering avstyrkte då föreliggandeförslag av denna innebörd. Vadbeträffar frågan om idrottens beroende av kommersiella intressen utgårutskottet från att noga följer utvecklingen. Utskottetavstyrker det i motionen 1977/78:1137 framförda yrkandet om en parlamentariskutredning av frågan om hur ett samhällsstöd till elitidrottens utövare bör varautformat och likaså yrkandet i motionen 1977/78:1390 om en utredning av"nödvändiga åtgärder för att bryta kommersialismens allt hårdare greppöver idrottsrörelsen". Utskottetavstyrker också yrkandet i motionen 1977/78:1137 om att som sinmening skall uttala vad som i motionen i övrigt anförts om idroitspoliliken. Ipropositionen har föredragande statsrådet gjort ett uttalande som innebär attRiksidrottsförbundet vid sina överväganden angående hur anvisade KrU 1977/78:19 5 medelbäst skall användas särskilt bör uppmärksamma kvinnors möjligheter att utövaidrott. 1 motionen 1977/78:557 yrkas alt skall göra ett särskiltuttalande om alt en ökad satsning bör göras på den kvinnliga idrotten inomramen för anvisade medel (yrkande 1). Utskottetfår för sin del erinra om att utskottet i sitt betänkande 1976/77:33uttalade att det behövs energiska insatser inom idrottsrörelsen, såväl centraltsom regionalt och lokalt för att - enligt statsmakternas intentioner-uppnåjämlika förhållanden bl. a. mellan kvinnliga och manliga idrottsutövare. Utskottetredovisade därvid också en del uppgifter om vad gjort föratt skapa bättre betingelser för den kvinnliga idrotten. Utskottetanser det synnerligen angeläget att man inom idrottsrörelsen energisktfullföljer strävandena att åstadkomma ökat utrymme för kvinnoidrotten ochskapa jämlika förhållanden för män och kvinnor. Utskottet anser det dock inteerforderligt att gör det i motionen 1977/78:557 önskade särskildauttalandet om en ökad satsning på den kvinnliga idrotten. Utskottet avstyrkerdärför motionen 1977/78:557, yrkande I. Vadbeträffar yrkande 2 i samma motion om ett uppdrag till jämställdhetskommitténför utskottet erinra om att direktiven för kommitténs arbete innebär att dessuppdrag är mycket vidsträckt. Utskottet har sig bekant att kommittén i sittarbete uppmärksammat även frågan om kvinnorna och idrotten. Något särskiltuppdrag till jämställdheiskommittén är enligt utskottets mening inte behövligt.Utskottet avstyrker därför motionen 1977/ 78:557, yrkande 2. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet 1. att med bifall tillpropositionen 1977/78:100 och med avslag på motionerna 1977/78:1137, yrkande 1,1977/78:1390, yrkande 1, såvitt nu är i fråga, 1977/78:1402, yrkande 1, och1977/78:1517, yrkande 1, till Stöd till idrotten: Organisationsstöd m. m. /79 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att avslår motionen1977/78:1137, yrkande 3, 4 och 5, 3. att avslår motionen1977/78:1390, yrkande 2, 4. att avslår motionen1977/78:557. 2.Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. Regeringen har under punkten 1 2 (s.163-166) föreslagit att till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m.m. för /79 anvisa ett reservationsanslag av . Regeringens förslag innebär att medelsanvisningen ijämförelse med innevarande budgetår minskar med ungefär 1 milj. kr. KrU 1977/78:19 6 1detta sammanhang behandlar utskottet motionerna 1977/78:1127 av () och ÅkePolstam (c) vari yrkas att beslutar att bidragsmöjligheterna föranläggningsstöd till vandrarhem skall bli likvärdiga med dem som gäller för nubidragsberättigade frilufts- och idrottsanläggningar, 1977/78:1137 av m. fi. (vpk) vari,såvitt nuär i fråga, yrkas att beslutar att till Stöd till idrotten:Anläggningsstöd m. m. anslå . i enlighet med naturvårdsverketsäskande (yrkande 2), 1977/78:1390 av (apk) och (apk) vari, såvitt nu är i fråga, yrkas att beslutar hemställa tillregeringen att till idrottsrörelsen anslå . motsvarande 50 96 avtipsmedlen sedan vinsterna utbetalats, varav . till Stöd tillidrotten: Anläggningsstöd m. m. (del av yrkande 1), 1977/78:1402av m. (s)vari,såvitt nuär i fråga,yrkas att till Stöd till idrotten:Anläggningsstöd m. m. för /79 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . förhöjt reservationsanslag av 38 400 000kr. (yrkande 2), 1977/78:1517 av m. fl. (s) vari,såvitt nuär i fråga, yrkas att till Stöd till idrotten:Anläggningsstöd m. m. för /79 anvisar ett i förhållande tillregeringens förslag med . höjt reservationsanslag av . (yrkande 2)'. De under denna punkt aktuella yrkandena imotionerna 1977/78:1137, 1977/78:1390, 1977/78:1402 och 1977/78:1517 gälleralla höjningar av anslaget i förhållande till regeringens förslag. Den allmännabakgrunden till yrkandena är densamma som den som redovisats under närmastföregående punkt vid behandlingen av de i samma motioner gjorda yrkandenabeträffande organisationsstödet. Därjämte framhålls, särskilt i motionerna1977/ 78:1402 och 1977/78:1517, det stora behovet av stöd till anläggning avföreningsdrivna anläggningar. Avsamma skäl som utskottet anfört beträffande nyssnämnda yrkanden i fråga omorganisationsstödet avstyrker utskottet även förslagen om höjningar av anslagetAnläggningsstöd m. m., dvs. yrkande 1 i motionen 1977/78:1390 och yrkande 2 ienvar av motionerna 1977/78:1137, 1977/ 78:1402 och 1977/78:1517. 'I en del av den tryckta upplagan av motionen har detföreslagna anslaget felaktigt betecknats som förslagsanslag. KrU 1977/78:19 7 Vad beträffar motionen 1977/78:1127 ommöjligheterna att ur förevarande anslag fö bidrag till vandrarhem kan nämnasatt man inom f n. arbetar med frågan om hur anläggningsstödetbäst skall kunna utnyttjas. Resultatet av detta arbete beräknas bli redovisat iverkets anslagsframställning för /80. Med hänsyn till det nuanförda avstyrker utskottet motionen 1977/78:1127. 1. att med bifall tillpropositionen 1977/78:100 och med avslag på motionerna 1977/78:1137, yrkande 2,1977/78:1390, yrkande 1, såvitt nu är i fråga, 1977/78:1402, yrkande 2, och1977/78:1517, yrkande 2, till Stöd till idrotten: Anläggningsstöd m. m. /79 anvisar ett reservationsanslag av , 2. att avslår motionen1977/78:1127. 1977/78:262 av () och IngegärdFraenkel (fp) vari yrkas att beslutar uttala att desäkerhetsföreskrifter för amatörboxning som utarbetats av den av de nordiskaregeringarna tillsatta medicinska expertkommittén fortfarande bör gälla utannågot väsentligt undantag, 1977/78:1139av () vari yrkas att uttalar 1. att åldersgränsen förtävlingsboxning bibehålls vid , 2. att den under 1 angivnaåldersgränsen gäller all tävlingsverksamhet i , 3. att en ökad information omskadeverkningar av boxning bör ske, 4. att ökat stöd ges till annanicke-våldsbetonad verksamhet föratt fö bort våldet som ideal. Efter förslag av Kungl. Maj:t i propositionen1969:118 beslöt riksdag anta ett förslag till lag om förbud motprofessionell boxning. Vid behandlingen av detta lagförslag hade riksdagenockså att ta ställning till två motioner med förslag om förbud även motamatörboxning. Första lagutskottet, som behandlade propositionen ochmotionerna, erinrade i sitt av godkända utlåtande 1969:51 om att enpå initiativ tillsatt kommitté av medicinskt sakkunnigaframlagt ett förslag till säkerhetsföreskrifter omfattande 16 punkter.Utskottet konstaterade att vissa av dessa säkerhetsföreskrifter redantillämpades beträffande amatörboxningen i och att förklarat sig vilja medverka till införande av ytterligareföreskrifter enligt förslaget. Mot den bakgrunden och KrU 1977/78:19 8 medhänsyn till kommitténs bedömning att ett genomförande av förslagen rimligenborde kunna väsentligt minska faran för hjärnskador som följd av boxning ansågutskottet att man kunde underiåta att förbjuda amatörboxningen. Vid1971 års riksdag uttalade kulturutskottet i betänkandet 1971:3 följande medanledning av den då föreliggande motionen 1971:21 om förbud mot amatörboxning. Då förslag nu ånyo föreligger om förbud mot amatörboxningvill utskottet kraftigt understryka att en förutsättning för att riksdagenskall kunna inta samma ståndpunkt som 1969 bör vara inte bara att derekommenderade säkerhetsföreskrifterna - i den mån så inte redan skett -möjligt genomförs utan något väsentligt undantag utan att man därutöverkontinu-eriigt arbetar på att minska riskerna för skador på grund av boxning.Utskottet vill särskilt framhålla vikten av att man energiskt fullföljer deundersökningar som redan påbörjats av vilket ringunderlag, vilka handskar ochvilka hjälmar som är bäst lämpade att i möjligaste mån undanröja dylika risker.Utskottet räknar med att det nu anförda kommer att beaktas och anser sig därförinte böra tillstyrka motionen 1971:21. En vid riksdag väckt motion om förbud motamatörboxning avstyrktes av kulturutskottet i betänkandet 1973:28. Utskottetanförde därvid följande. Som framgått av det föregående har undersenare år haft att ta ställning till motionsvis framfördayrkanden om förbud mot amatörboxning. Vid båda tillfällena har yrkandenaavvisats men har i kraftigt framhållits vikten av attboxningen endast förekommer under iakttagande av noggrannasäkerhetsföreskrifter. förutsatte i sitt betänkande 1971:3 attde säkerhetsföreskrifter som föreslagits av en nordisk kommitté avmedicinskt sakkunniga möjligt skulle genomföras utan något väsentligtundantag och att man därutöver kontinuerligt skulle arbeta på att minska riskernaför skador på grund av boxning. Närfrågan om förbud mot amatörboxning nu ånyo aktualiserats anser sig utskottetinte ha anledning att inta någon annan ståndpunkt än 1971. Utskottet avstyrkerdärför motionen 1973:33 men vill ånyo framhålla vikten av att man genomnoggranna säkerhetsföreskrifter söker eliminera alla risker för deltagarna iamatörboxningar. Frågan om förbud mot amatörboxning aktualiseradesånyo vid riksdag i motionen 1974:40. Vid behandlingen av denna motionuttalade kulturutskottet i betänkandet 1974:16 bl. a. följande. När frågan om. förbud mot amatörboxningen nu ånyoaktualiserats vill utskottet understryka att det är erfarenheterna från desenaste fem åren och inte från tid års beslut som i första hand är avintresse. 1 de remissyttranden som utskottet inhämtat med anledning av motionen1974:40 finns enligt utskottets mening inte några sådana uppgifter om boxningsskadorsom inträffat att det finns anledning för utskottet att föreslåriksdagen att i fråga om förbud mot boxning inta någon annan ståndpunkt än1969, 1971 och 1973. Utskottet som är medvetet om att de KrU 1977/78:19 9 medicinsktsakkunniga remissinstanserna inte haft möjlighet att bygga sina uttalanden pånågon ingående inventering av eventuella boxningsskador vill emellertid - bl.a. med hänsyn till vad medicinska fakulteten i anfört -ånyo framhållavikten av att man genom noggranna säkerhetsföreskrifter söker eliminerariskerna för deltagarna i amatörboxningar. Med det nu anförda avstyrkerutskottet motionen 1974:40. Vid /77 behandlades motionen1975/76:185 vari yrkats bl. a. att skulle utvidga förbudet motprofessionell boxning till att avse all boxning. Vid behandlingen av dennamotion uttalade kulturutskottet i betänkandet 1976/77:19 följande. Den professionella boxningen är sedan 1969förbjuden i . 1 samband med att detta förbud infördes och vid upprepadetillfällen därefter har statsmakterna haft att ta ställning till frågan omboxningsförbudet borde utsträckas till att gälla även amatörboxning. Det harhittills inte ansetts föreligga tillräckliga skäl att föreslå en sådanutvidgning av förbudet, men det har varje gång förutsatts att detta ställningstagandeborde omprövas om någon väsentlig punkt i de i det föregående angivnasäkerhetsföreskrifterna inte iakttogs eller föreskrifterna visade sigotillräckliga för att i önskad grad undanröja hälsoriskerna (se förstalagutskottet 1969:51, s. 16). Enav punkterna i säkerhetsföreskrifterna innebär att den nedre åldersgränsen fördeltagande i boxningstävlingar för amatörer bör vara . Efter 1969skedde i en anpassning till denna åldersgräns, men den tillämpasdäremot,enligt uppgift, inte i övriga nordiska länder. Detta innebär attsvenska deltagare i nordiska juniorboxningar genomsnittligt har mindrematchrutin än sina motståndare från de andra länderna. Svenska boxningsförbundethävdar att detta förhållande innebär ett problem och har därför, som framgått idet föregående, i början av innevarande år (1976) utverkatriksidrottsstyrelsens bifall till en sänkning av åldersgränsen till . Utskottetanser att beslutet om en sänkning av åldersgränsen innebär en väsentligavvikelse från säkerhetsföreskrifterna. 1sakfrågan om amatörboxningen bör förbjudas eller ej gör utskottet sammabedömning som tidigare, nämligen att ett förbud f n. kan undvaras underförutsättning att säkerhetsföreskrifterna iakttas utan något väsentligt undantag.Utskottet anser sig kunna räkna med att denna förutsättning kommer att beaktasav vederbörande. 1 annat fall bör frågan tas upp till förnyad prövning, ochdetsamma gäller om säkerhetsföreskrifterna visar sig otillräckliga. Medanledning av den nackdel för svenska juniorboxare som är en följd av att olikaåldersgränser tillämpas i de nordiska länderna för utskottet framhålla somönskvärt att regeringen i lämpligt sammanhang verkar för en enhetligtillämpning inom av den av den nordiska kommittén rekommenderadeåldersgränsen. Utskottetanser att bör avslå motionen 1975/76:185 men som sin meningge till känna för regeringen vad utskottet anfört angående amatörboxningen. anslöt sig till utskottets bedömning ochgav sin mening till känna för regeringen (rskr 1976/77:35). KrU 1977/78:19 10 De i vid behandling av frågan om förbudmot amatörboxning upprepade gånger åberopade säkerhetsföreskrifterna ärutarbetade av en på initiativ av av de nordiska regeringarnatillsatt medicinsk expertkommitté. Kommitténs överväganden och förslag ärredovisade i betänkandet "Boksningens medicinske skadevirkninger"(Nordiska utredningar 1967:16). Föreskrifterna omfattar 16 punkter. En av deminnebär att nedre åldersgränsen för deltagande i boxningstävlingar för amatörerbör höjas till . Som motivering härför har de sakkunniga framhållitatt helt unga boxare i regel är mera övermodiga och oförsiktiga än de äldreboxarna. Ofta saknar de dessutom i högre grad tillfredsställande förståelse föreventuella risker och har inte hunnit tillägna sig en tillräcklig defensivteknik. Frånriksdagens sida har det - som framgått av det föregående - upprepade gångergjorts uttalanden som innebär att säkerhetsföreskrifterna bör tillämpas"utan något väsentligt undantag". har också uttalat att ensänkning av åldersgränsen från 17 till innebär en väsentlig avvikelse frånsäkerhetsföreskrifterna. Uttalandei propositionen 1977/78:100