bet · G101KrU14 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om fritidspolitiken och om en socialt inriktadrekreationspolitik I detta betänkande behandlar utskottet följandemotioner, vilkas behandling på förslag av kulturutskottet i belänkandet1976/77:45 uppskjutits lill /78, nämligen 1976/77:739 av m. fl. (s) variyrkas alt hos regeringen begär att en utredning tillsätts med uppgiftatt utreda i motionen aktualiserade frågor inom det fritidspolitiska området, 1976/77:753 av m, fl. (s) variyrkas alt beslutar att hos regeringen begära dels en utredning meduppgift att kartlägga utbudet av rekreationsmöjligheter i vårt land, delsförslag till åtgärder syftande till att främja en socialt inriktadrekreationspolilik. I motionen konstateras att fritiden ökat kraftigtgenom arbetstidsreformer, som pensionsåldern sänkts i flera etapper.Den totala fritiden i vårt samhälle har också ökat genom att vardagligaarbetsmoment med maskiners hjälp utförs på betydligt än förr.En stor del av det tillgängliga reformulrymmel har alltså, anför motionärerna,använts för att förkorta arbetstiden. De utgår från att avsikten med reformernavarit att alla skall kunna utnyttja den ökade fritiden på etl meningsfulltsätt. Fråndessa utgångspunkter granskas i motionen fritidens längd och innehåll för olikagrupper. Exempel ges på olika undersökningar som visar på brister i människorsfritidsförhållanden. Därvid nämns låginkomstulred-ningenslevnadsnivåundersökning, handikapputredningens betänkande Handikappanpassadkollektivtrafik, en intervjuundersökning som gjordes av kommittén för planeringav turistanläggningar och friluftsområden samt den undersökning av den vuxnatälortsbefolkningens fritidsvanor som lät utföra . Motbakgrund av det som redovisas i motionen föreslår motionärerna att en utredningtillsätts för att se över fritidspolitiken. Beträffande utredningens inriktninganförs: Det är också angeläget att utredningen genomför eninventering av de önskemål som finns när det gäller utnyttjandet avfritiden. Detta kardäggningsarbete är av generell natur. Utredningen böröverväga vilka åtgärder som inom skilda områden är nödvändiga för att undanröjade hinder som finns för människornas möjlighet att utnyttja sin fritid. 1 1977/78. KrU 1977/78:14 2 Därutöver bör utredningen inrikta sitt arbete påfrilufts- och rekreationsområdet. Utredningen bör behandla behovet avrekreation såväl efter den dagliga arbetstidens slut som i samband med helgeroch längre sammanhängande semesterperioder. Utredningen måste därviduppmärksamma olika samhällsgruppers skilda förutsättningar. Det gäller t. ex.låginkomsttagare, barnfamiljer, pensionärer och handikappade. Utredningen böri det sammanhanget ange vilken inriktning och omfattning utbudet avrekrea-tionsaktiviieter bör ha för att valfrihet skall uppnås för envar attutnyttja såväl den dagliga som den längre fritiden till meningsfylld rekreation.Bl. a. måste behovet av erforderiiga anläggningar anges liksom kostnaderna förgenomförandel av förslagen. Detkommersiella inslaget i fritidsutbudet bör ägnas särskild uppmärksamhet.Utredningen bör klariägga hur det kommersiella utbudet påverkar de enskildamänniskornas möjlighet att utöva skilda fritidsaktiviteter. Ocksåfolkrörelsernas roll i sammanhanget bör utredas. Därvid bör utredningen utgåifrån att det i första hand är samhällets uppgift att ställa anläggningar ochresurser till förfogande medan folkrörelserna har att fylla verksamheten medinnehåll. Utredningen bör alltså enligt motionärernas meningdels kartlägga de hinder som finns för människors möjligheter att utnyttja sinfrilid, dels föreslå lämpliga åtgärder för alt göra det möjligt för var och enatt utnyttja fritiden på ett meningsfullt och stimulerande sätt. Som motivering för sitt yrkande anför motionärernabl. a. alt del tyvärr måste konstateras att många människor, framför allt låginkomsttagare,saknar ekonomiska möjligheter att utnyttja sin semester för meningsfull fritidoch rekreation. Undersökningar visar nämligen all en stor andel människor avekonomiska och andra skäl tvingas att tillbringa semesterveckorna ipermanentbostaden. Genomatt stora delar av värt land är attraktiva, från både fritids- ochrekreationssynpunkt, finns det enligt motionärernas mening en fara i attkommersiella intressen ser detta som en chans att tjäna pengar på människorsrätt lill en meningsfull fritid. Privatpersoner och bolag uppges i allt störreomfattning köpa upp mark och fastigheter för enorma summor, oftast i syfte attgöra en god penningplacering. Ominte samhället motverkar privatintressena och medverkar till att skapa ökadeförutsättningar för allas rätt till meningsfull fritid och rekreation, kommerutvecklingen på detta område enligt motionärernas mening alt heltstyras av kommersiella intressen, vilket i sin tur kommer att leda till enytteriigare förstärkning av kategoribildningen i semestervanor. Folkrörelsernabörenligt motionen kunna spela en viktig roll när det gäller utformningen av ensocialt inriktad rekreationspolitik. KrU 1977/78:14 3 Utskottet har inhämtat yttranden över motionerna1976/77: 739 och 1976/ 77:753 från , statens ungdomsråd.Svenska kommunförbundet och . Därjämte har Sverigesturistråd inkommit med ell yttrande över de båda motionerna och Kommittén Kyrkani fritidssamhället med yttrande över motionen 1976/77:739. I samtliga yttrandenredovisas en positiv syn på motionsförslagen. I sitt yttrande erinrar omatt verket svarar för den statliga planeringen av åtgärder för idrott ochfriluftsliv. Verket har i det dagliga arbetet ständig känning av och bearbetar,med olika medel, en del av de problem som de bägge motionerna aktualiserar.Verket tillstyrker därför en utredning som kartlägger hindren för enmeningsfull frilid och föreslår åtgärder som utjämnar skillnaderna mellan olikagrupper i samhället. Remissyttrandetshuvudsakliga innehåll i övrigt framgår av det följande. Verketbedriver etl omfattande utvecklingsarbete inom området idrott och friluftsliv.Det syftar till att föreslå lösningar på vitt skilda frågor, somanläggningarnas planering och fysiska utformning, tekniska problem,ekonomiskafrågor m, m. En förteckning över avslutade och pågående projekt år 1976uppvisar en avsevärd bredd i ämnesvalen. Isitt yttrande lämnar upplysningar om resultatet av vissaundersökningar om idrott och friluftsliv och pekar på förhållanden som enligtverkets uppfattning bör studeras grundligare. Studier av fritidsvanor och önskemål, av hinder ocholika gruppers möjligheter att uppleva en rik fritid saml nyltjandestudier av olika anlägg ningar måste ligga till grund för planeringen. Här finns vissa kunskapsluckor som man med verkets utredningsresurser ej förmår fylla ut. Ett steg i den riktningen togs dock med den friluftsvaneundersökning som på verkets uppdrag genomförde . Den gav viktiga upplysningar men genom sin bredd gav den på flera punkter endast antydningar om förhållanden som borde studeras grundligare för att ge klarhet.-- 1962års fritidsulredning gjorde en intervjuundersökning om idrott och friluftsliv.Då verket gjorde en förnyad undersökning ville man studera förändringarna underen tioårsperiod. Vissa förutsättningar var därför givna. Del var landetstätortsregioner som studerades. Ungdomar och pensionärer var ej medi undersökningen. Fritidsaktivitetens beroende av den fysiska miljön kunde ejstuderas. På grund av dessa begränsningar har verket givit docent , i , i uppdrag att närmare studeraförhållandena i en svensk kommun, . Underde senaste årtiondena har det gjorts kostnadskrävande satsningar påidrottsanläggningar med särskild tanke på ungdomens behov. Men når man sittsyfte? a. visade en studie i att det var hos en liten andel avungdomarna som större delen av kommunens idrottsstöd hamnade. Brist på ledare iidrottsföreningarna och lokalbrist genom hårt inbokade KrU 1977/78:14 4 anläggningargör kanske också att "breddidrott" inte i önskvärd utsträckning kanerbjudas de vuxna. Motionärerna är de som i första hand måste avvisas.Nyltjandestudier av de traditionella anläggningarna är därför viktiga. Vilka intressegrupper tillfredsställer de och vilka passar de inteför? Vilka får inte plats? Avståndet till anläggningarna är ett betydandehinder enligt friluftsvaneundersökningen. Här diskrimineras de billösa som stor del består av ungdomar och pensionärer. Vilket upptagningsområde ärdel då rimligt att räkna med för olika typer av anläggningar? Ifriluftsvaneundersökningen kom "nöjet att tävla" och "hårdfysisk ansträngning" längst ner på listan bland de motiv man tillmättebetydelse vid sitt val av "sport- och friluftsaktivjteter". "Komma ut i naturen", "hålla sig i form" och "göranågot med familjen" var de viktigaste motiven. Det synes som om dettaibland rimmar illa med karaktären på de tyngre satsningarna inom fritidssektorn.Anläggningarnas sammansättning borde studeras med hänsyn till bakomliggandemotiv, till vad man söker i det man gör. anser det viktigt att erbjudaverksamhet som är lockande även för dem som är mindre motiverade och uttalarmed anknytning till begreppet "friskvård": har begreppet "friskvård"diskuterats och flera kampanjer förbi. a. mer motion har genomförts. Samtidigthar dessa mött en viss kritik. Man har sagt att informationen når främst demsom redan är motiverade och att de mest behövande av olika skäl inte hinner ochorkar leva URP till dessa krav. Att finna och överbrygga dessa hindersamt alterbjuda verksamhet som verkligen är lockande är därför viktigt. Att finna lämpliga former för information uppleververket som en viktig fråga som i yttrandet anknyts lill ett resonemang omfritidens kommersialisering: Samhället kan trots allt erbjuda en radfritidssysselsättningar i anläggningar och områden men det gäller att kännatill dem. Att finna lämpliga former för information har verket upplevt som enviktig fråga. Det gäller både att på kort sikt tala om de möjligheter som finnsmen också upplysning, träning och undervisning som får effekt på längre sikt.Att "exponera" olika aktiviteter för barn och ungdomar är viktigt,framför allt i de fall familjen inte på ett naturiigt sätt har möjlighet attutveckla bestående intressen. Här har skolan och folkrörelserna en väsentliguppgift att fylla. Fritidens kommersialisering är en fråga som sammanhänger meddetta. De som inte har aktiva fritidsintressen är mer utsatta än andra. Detgäller förmodligen också svagare grupper i samhället t. ex. ungdomar. En bättrekännedom om vilka som drabbas och hur vore betydelsefull att få eftersomsamhällets medel alt motverka denna kommersialisering delvis består i att erbjudaalternativ. Problemet med miljöbyte under semestrarna anserverket till stor del ha ekonomiska förklaringar. Enligt en beräkningtillbringas av semesterdygnen i bostaden. Förmodligen har detta tillstor del ekonomiska förklaringar. Stugbyar till uthyrning är ett av samhälletsförsök att ge låginkomsttagare möjlighet att byta miljö. Men man bör då betänkaatt tillkomsttakten av uthyrningsstugor med statsbidrag är ca 40 jämfört KrU 1977/78:14 5 medca 15 000 nya privata fritidshus . Man riskerar därför alt mark i godalägen för friluftsliv tas i anspråk för privata ändamål. Dessutom har enundersökning visat att även ulhyrningsstugorna, som i allmänhet är dyra att boi, utnyttjas mer av höginkomsttagare än av andra. a. lill uppgift att inomramen för samhällets fritids- och kulturpolitik främja verksamhet bland barnoch ungdomar, att följa och stimulera forsknings- och utvecklingsarbete påbarn- och ungdoms-området och att genomföra utredningar i syfte alt förbättrabarns och ungdomars situation i samhället. Rådet bedriver en omfattandeförsöks- och utredningsverksamhet med tyngdpunkten lagd på barns och ungdomarsfritidssituation. Delta arbete utförs i nära samarbete med ungdomsorganisationerna. Rådetuppger att det i de undersökningar som genomfört och iundersökningsrapporter som rådet tagit del av har framkommit alt människor avolika skäl har begränsade möjligheter att utnyttja sin fritid på etlmeningsfullt sätt. delar därför motionärernas uppfattning imotionen 1976/77:739 att det vore värdefullt om en utredning tillsätts medsyfte att kartlägga människors möjligheter och önskemål vad gäller utnyttjandetav fritiden. Beträffandeförsöks- och utredningsverksamheten lämnas i remissyttrandet följanderedogörelse: Rådets försöksverksamhet I97I-1974har gällt eflermid-dagsverksamhel för 8-I4-åringar i , verksamhet medinvandrarungdom i samt fritidsverksamhet i , och Östersund.Resultaten från denna försöksverksamhet, som bedrevs i samarbete med kommunernaoch ungdomsorganisationerna, har redovisats i projektrapporter och andratrycksaker samt i slutrapporter och olika sammanfattande betänkanden. Ensociologisk analys grundad på intervjuer med över 3 000 ungdomar harpresenterats i bokform med titeln . Våren1976 fårdigställde en bibliografi, "Forskning iungdomsfrågor", över svenska ungdomsundersökningar under åren 1969-1974med särskild vikt lagd vid ungdomens frilidssitualion. En komplettering avbibliografin är under arbete. 1976utfördes också en sociologisk undersökning i fem kommuner som erhållit anslagtill särskilda åtgärder på skolområdet (SÅS). Undersökningen är enkomplettering av en utvärdering gjord av . Dess syfte var attkartlägga orsakerna till den relativt låga föreningsmedverkan i skolansfritidsverksamhet. Resultaten finns redovisade i rapporten . F.n. pågår försöksverksamhet i i samarbete med ungdomsorganisationer ochmed kommun. Syftet är att undersöka varför flickor, förvärvsarbetandeungdomar och ungdomar i yrkesinriktad utbildning deltar i organiseradefritidsaktiviteter och att utifrån resultaten av dessa undersökningar försökapåverka utbudet av aktiviteter så att dessa gruppers önskemål tillgodoses. Enutvärdering av verksamheten kommer att sammanställas . KrU 1977/78:14 6 har av beviljatsanslag till en karlläggning av hur det kommersiella fritids- och kulturutbudetpåverkar ungdomens fritidsförhållanden och organisationernas arbetsmöjligheter.Rådet hoppas kunna påböria arbetet , och det beräknas fortgå under entvåårsperiod. Med hänvisning till kartläggningen av hur ungdomaroch ungdomsorganisationer påverkas av det kommersiella frilidsutbudet finnerrådet det värdefullt att den i motionen 1976/77:739 föreslagna utredningenspeciellt uppmärksammar det kommersiella fritidsutbudet och dess konsekvenserför människors möjlighet att utöva skilda fritidsaktiviteter. Rådet utgår ifrånalt dess egen kartläggning kan komma att ingå som en del i denna störrekartläggning som aktualiseras i motionen. Beträffandemotionen 1976/77:753 delar rådet de uppfattningar som framförs i motionen. del av vad som behandlas i motionen ingår emellertid, enligt vad rådetinhämtat, i turistråds uppgifter. Mot bakgrund härav finner rådet detinte angelägel att tillsätta en särskild utredning i enlighet med vadmotionärerna föreslår utan anser att turistrådet bör kunna ta sig an uppgiftenpå lämpligt sätt. Svenska kommunförbundets styrelse delaruppfattningen att det finns anledning alt närmare studera önskemål förfritidsutnytljandet. Det finns alltså enligt styrelsens mening behov avutredningsinsatser inom det fritidspolitiska området. Styrelsen menar att dessainsatser åtminstone lill vissa delar lämpligen torde kunna utföras av Sverigesturistråd. Styrelsen vill därför inte ta uttrycklig ställning till behovet avsärskild utredning. styrelseanför i huvudsak följande: Vårt samhälle har genomgått en utveckling därfritidens omfattning och betydelse ökar. En stor del av del tillgängligareformutrymmet har använts för att förkorta arbetstiden med syftet att ökamänniskornas fritid. Dessa reformer har inte kombinerats med åtgärder för attskaffa fram tillräckliga kunskaper om hur människor vill utnyttja sin fritidoch vilka krav som därigenom kommer att ställas på fritidssektorn . Styrelsendelar uppfattningen att det finns anledning alt närmare studera önskemål förfritidsutnyttjandet. Med hänsyn till tidigare erfarenheter är det emellertidviktigt att mätmetoder används som ger resultat som är praktiskt användbara ien konkret fritidsplanering. Här bör beaktas det pågående arbetet ute ikommunerna och erfarenheter bör tillvaratas från de kommuner som på olika sättarbetat med planering för fritiden (t. ex. i kommunöversikter ochmarkdispositionsplaner samt genom speciell fritidsplanering). Beträffandefrilufts- och rekreationsområdet finns det också anledning att ställa semester-och lovperiodernas omfattning och förläggning mot tillgången påfritidsanläggningar i kommunerna. Kraven på hög kapacitet måste kombineras medkrav på jämnare säsongsbeläggning som ofta är en ekonomisk förutsättning föratt driva en anläggning. Styrelsen vill understryka att en grundförutsättningför en meningsfylld rekreation är anläggningar som står öppna för alla t. ex.stugbyar, campingplatser och friluftsområden. KrU 1977/78:14 7 ()de\ar uppfattningen imotionen 1976/77:739 alt det är en uppgift för samhället och folkrörelserna alti samverkan försöka skapa ett fritidsutbud som står öppet för alla. RF anser ilikhet med motionärerna att det bör ankomma på samhället att ställa resursertill förfogande och på folkrörelserna alt forma verksamheten och ge frilidsutbudetinnehåll. EnligtRF:s mening vore del värdefullt om en utredning tillsattes med syfte attkartlägga människors möjligheter och önskemål vad gäller utnyttjande av fritiden. Beträffandemotionen 1976/77:753 stöder RF motionärernas uppfattning att förutsättningarmåste skapas som gör det möjligt för alla människor att utnyttja sin semesterför meningsfull fritid och rekreation. RF anser alt turistråd bör ägnadessa frågor stor uppmärksamhet och ser det sålunda inte som angeläget alt enspeciell utredning tillsätts. RF anför följande om sitteget arbetsfält: Idrottsrörelsen arbetar med målsättningen idrott åtalla och RF har -som en följd av bl. a. specialidrottsförbundensbreddidrottssatsningar - under 1970-talel kunnat redovisa en allt störreidrottsaktivitet. Utvecklingen har kunnat ske trots en allt hårdare konkurrensfrån bl. a. den kommersiella fritidsverksamheten. RFföljer också med stor uppmärksamhet de kommersiella företeelserna inom idrottenoch har bl. a. tillsatt en egen utredning om "idrottenskommersialisering". Under hand har från utredningsgruppen kommit ganskalugnande besked om bl. a. näringslivets styrning av idrottsrörelsen. RFföljer med uppmärksamhet också de undersökningar om ungdomens fritidsvanor somgenomförs i statens ungdomsråds regi. turistråd har till kulturutskottetinkommit med följande synpunkter: Som framgår av motionerna och remissyttrandenahärden ökande fritiden både skapat behov och förväntningar hos en bredallmänhet för en meningsfull fritid. Detta gäller både den dagliga fritiden ochsemestrar och längre ledigheter. SverigesTuristråd har som centralt organ att planera, samordna och genomföra åtgärderför att främja marknadsföring av turism i . Som en av Turistrådetsförsta åtgärder upprättades en s. k. perspektivskiss över hur nuvarande ochframtida semestrar fördelas på olika boendeformer. Av perspektivskissenframgår, att 42 miljoner dygn tillbringas i eget fritidshus, 30 miljoner dygnhos släkt och vänner, 20 miljoner i utlandet och turislboende i inkl.privatuthyrning och på tåg och båt ca 20 miljoner dygn. Summerasovanstående tillbringas 112 miljoner dygn utanför bostaden eller av dettotala antalet semesterdygn. Resterande tillbringas i egen bostadmotsvarande 135 miljoner dygn. 1 och med att den femte semesterveckan införestillkommer ytteriigare 35 miljoner dygn för semester och rekreation. Även omsamtliga av dessa dygn mot förmodan skulle tillbringas utanför bostaden(hinder: bl. a. etl begränsat utbud av billig inkvartering) kommer ändåcirka hälften av de totala semesterdygnen att tillbringas i bostaden. KrU 1977/78:14 8 Det gör att frågan om hur människors fritid iframtiden skall göras innehållsrik inte enbart kan lösas genom ett ökatresande. Turistrådettillstyrker därför att en utredning tillsättes med uppgifter i enlighet med deintentioner som framförts i motion 739. Betr.motion 753 vill vi meddela, alt fortlöpande kartlägger utbudet avrekreationsmöjligheter i områden attraktiva för turism och rekreation. Vidarehar rekreationsberedningen (Beredningen för planering och samordning av destatliga insatserna för rekreation) fått jordbruksministerns uppdrag attutreda formerna för etl ökat statligt engagemang för turism och rekreation.Betänkandet beräknas avlämnas . Avslutningsvisvill vi framhålla, att är berett alt biträda en eventuell utredningmed vårt kunnande och våra erfarenheter. Kommittén Kyrkan i fritidssamhället, som tillsaltsav och Styrelsen för i utlandet,tillstyrker bestämt att den utredning som föreslås i motionen 1976/77:739kommer till stånd. Kommittén finner det önskvärt att del avseddautredningsarbetet sker under kontinuedig redovisning av gjorda undersökningaroch överväganden, så att en bred debatt stimuleras kring fritidspoliliskafrågor. Propositionen1975:46 om planering och samordning av samhällets insatser för rekreation ochturism I inledningsavsnittet till föredragande statsrådetsanförande uttalas bl. Ett viktigt inslag i strävandena alt höjamänniskornas levnadsstandard är alltså att ge dem en ökad fritid. Självfalletär fritiden något var och en själv skall bestämma och förfoga över. Menbestämmanderätt fömtsätter möjligheter att välja. Därför är det etl nödvändigtoch viktigt inslag i fritidspolitiken att samhället på olika områden ser tillatt fritidssysselsättning erbjuds människorna. Del gäller på utbildningens ochkullurens områden, men del gäller också i fråga om idrott, rekreation ochturism. Om inte samhället medverkar till detta kommer de rent kommersiellaintressena att dominera fritidsutbudet och risken alt stora grupper ställsutanför möjligheten alt välja önskad fritidsaktivitet blir påtaglig. Därför börsamhället genom aktiva insatser göra valfriheten reell. Enbetydelsefull insats för att öka människornas möjligheter lill en meningsfullfritid har utförts av folkrörelserna. Del ökade samhällsengagemanget på dettaområde kan aldrig ersätta folkrörelsernas insatser för att skapa en rikarefritid. Tvärtom är en avgörande förutsättning för att frilidsutbudet skallkunna anpassas till människornas önskemål att det är förankrat ifolkrörelserna. Rekreation och motion i skilda former blir alltväsentligare som motvikt till de minskade fysiska påfrestningarna i den dagligatillvaron men också för att motverka de ökade psykiska påfrestningar somframkallas av bl. a. högt arbetstempo. Det är därför en angelägen uppgift församhället och organisationerna på området att erbjuda människorna möjlighettill rekreation och avkoppling. KrU 1977/78:14 9 Rekreationspoliliken måste ges en sådan inriktningatt den möjliggör för alla att få den avkoppling och motion som var och en harrätt att kräva. Därför är del viktigt all inte sociala och ekonomiska hinderbestämmer vilka som kan få del av utbudet av rekreations- ochturistaktiviteler. Utbudet måste överensstämma med de önskemål stora gruppermedborgare har. I alltför hög grad avspeglar emellertid dagens utbud en gångentids efterfrågan. Många av de aktiviteter som bjuds är det svårt eller omöjligtför t. ex. barnfamiljer, pensionärer och handikappade att utnyttja. Andelenkostnadskrävande rekreations- och turistaktiviteler är alltför dominerande,vilket missgynnar de grupper jag redan nämnt, liksom låglönegrupperna. Dessaförhållanden måste uppmärksammas och samhällsinsatserna inriktas på att görautbudet tillgängligt för alla. Deproblem jag i föregående avsnitt pekat på kan inte undanröjas enbart genomåtgärder inom ramen för rekreations- och turistpoliiiken. I en rad avseendenkan genomgripande resultat bäst nås genom en fortsatt social och ekonomiskpolitik med inriktning på förbättringar för de sämst ställda grupperna isamhället. Vidare kan genom en aktivare samhällsplanering betydandeförbättringar nås. De förbättringar som eftersträvas nödvändiggör sålunda utnyttjar en rad olika medel som står till de beslutande och planerandesamhällsorganens förfogande.