bet · G101TU18 · 1977-12-31 00:00:00 — En svensk och dansk delegation har under åretfortsatt sitt arbete med en förutsättningslös genomgång av länkbaraförbindelsealternativ över . Delegationerna har genomfört en rad olikautredningar för att klarlägga bl. a. en tunnels inverkan på näringsliv,markanvändning, miljö m. m. Delegationernas arbete befinner sig i ettavslutande skede, och ett betänkande beräknas bli framlagt under våren 1978.Materialet som delegationerna sammanställer är avsett att tjäna som underlagför nya regeringsöveriäggningar avseende Öresundsförbindelserna. Underhänvisning härtill och i avvaktan på resultatet av utredningsarbetet på områdetavstyrker utskottet motionen i fråga. Detsamma gäller yrkandet i motionen 1977/78:1714(punkten 4) att hos regeringen anhåller att det i fråga om fastaförbindelser över ges prioritet ål en förbindelse mellan Helsingborgoch . har f ö. redan tidigare (/76:4, rskr1975/76:38) förklarat del vara angeläget att den s. k. HH-förbindelsen snarastkommer till stånd samt att en separatlösning med avseende på denna därför börövervägas. Någon förnyad framställning i frågan synes därför inte nu påkallad. a. avslårmotionerna 1977/78:765, yrkandet 1, 1977/78:1220, yrkandet 2, 1977/78:1233, yrkandet 1, 1977/78:1246, yrkandet 1, och 1977/78:1582, yrkandena 1 och 7, b. avslårmotionen 1977/78:1607, a. lämnarmotionen 1977/78:1582, yrkandet 5, utan åtgärd, b. lämnarniotionen 1977/78:1232, yrkandet 1, utan åtgärd, a. lämnarmotionen 1977/78:1593 utan åtgärd, b. lämnar niotionen1977/78:399, yrkandet 2, utan åtgärd, 4. att lämnar motionerna 1977/78:468 och1977/78:767, yrkandet I, utan åtgärd, a. avslårmotionen 1977/78:634, b. avslårniotionen 1977/78:641, 6. att avslår motionen 1977/78:1582,yrkandet 8, a. avslårmotionen 1977/78:1579, b. avslårmotionen 1977/78:1204, c. avslårmotionen 1977/78:1238, yrkandet 2, a. lämnarmotionerna 1977/78:773, 1977/78:1200 och 1977/ 78:1602 utan åtgärd, b. lämnarmotionen 1977/78:775 utan åtgärd, c. lämnarmotionen 1977/78:1252 utan åtgärd, d. lämnarmotionen 1977/78:1603 utan åtgärd, e. lämnarmotionen 1977/78:1586 utan åtgärd, f lämnar motionen 1977/78:1587 utan åtgärd, a. lämnar motionen1977/78:1216 ulan åtgärd. b. lämnarmotionen 1977/78:762 utan åtgärd, c. lämnarmotionen 1977/78:1238, yrkandet 4, utan åtgärd, 10. att avslår motionen 1977/78:1232,yrkandet 2, a. lämnar motionerna1977/78:247, yrkandet I. 1977/78:767, yrkandena 2 och 3, 1977/78:778.1977/78:1220, yrkandet 1, 1977/78:1222, yrkandet 2, 1977/78:1238, yrkandet 1,1977/ 78:1242,1977/78:1246, yrkandena 2 och 3,1977/78:1256,1977/ 78:1576,1977/78:1583, 1977/78:1600 och 1977/78:1610 utan åtgärd. b.lämnar motionerna 1977/78:765, yrkandet 2, 1977/78:1218, 1977/78:1221 och1977/78:1233, yrkandet 2, utan åtgärd, 12. att avslår motionerna 1977/78:765,yrkandet 3, och 1977/78:1233, yrkandet 3, 13. att avslår niotionen 1977/78:1582,yrkandena 2 och 3, a. avslårmotionen 1977/78:1597, b. avslårmotionen 1977/78:247, yrkandena 2 och 3, c. avslårmotionen 1977/78:1238, yrkandet 3, d. avslårmotionerna 1977/78:575 och 1977/78:1569, 15. att avslår motionerna 1977/78:245,1977/78:467, 1977/78:576, 1977/78:782, 1977/78:1219, 1977/78:1223, 1977/78:1234, 1977/78:1235, 1977/78:1247 och 1977/78:1577, a. lämnarmotionen 1977/78:771 utan åtgärd, b. lämnarmotionen 1977/78:1251 utan åtgärd. c. lämnarmotionen 1977/78:1714, yrkandet 2, utan åtgärd, 17. att avslår motionerna 1977/78:380,yrkandena I och 2,1977/78:399, yrkandet 1,1977/78:1222, yrkandena 1,3 och 4,1977/78:1406 och 1977/78:1594. a. avslårmotionerna 1977/78:887, yrkandena 1 och 2, 1977/ 78:1229 och 1977/78:1582, yrkandet 6, b. avslårmotionerna 1977/78:580, yrkandena 1 och 2, och 1977/78:1202, 19. att avslår motionerna 1977/78:1248 och1977/ 78:1705, 20. att avslår motionerna 1977/78:583 och1977/ 78:774, a. avslårmotionen 1977/78:1215, b. avslårmotionen 1977/78:779, c. avslårmotionen 1977/78:1205, d. avslårmotionen 1977/78:1255, a. lämnarniotionen 1977/78:1212 ulan åtgärd, b. lämnarniotionen 1977/78:770 utan åtgärd, 23. alt med anledning av motionen1977/78:1580 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtbeträffande den i motionen upptagna frågan om en tvärförbindelse med flygTrondheim-Östersund-Sundsvall-Vasa, 24. att med anledning av niotionen1977/78:1207 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförtbeträf- fandeden i niotionen aktualiserade frågan om framtida verksamhet,25. a. avslårmotionen 1977/78:300, b. avslårmotionen 1977/78:1714, yrkandet 4. Närvarande:Sven (), (), (). (), (), (), (), (), (), (), (), PerStjernström (c), (), () och (). avSven , , , , ,och (samtliga s) 1.beträffande den trafikpolitiska målsättningen m. m. dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Vid sin'" och på s. 14 slutar med "wtrafikpolitik" bort ersättas med text av följande lydelse: Denframtida trafikpolitiken måste utgå från behovet av en god trafikmiljö ilandets olika delar. Trafikpolitiken måste utformas så, att den bidrar till attutjämna skillnader i socialt och ekonomiskt hänseende mellan enskilda ellergrupper av människor såväl inom som mellan olika regioner. Enannan viktig utgångspunkt för den framtida trafikpolitiken bör vara atttrafikpolitiken skall vara ett verksamt medel för att uppnå mål inom andrasamhällsområden och samordnas med exempelvis regionalpolitiken, arbetsmarknadspolitiken,miljöpolitiken och energipolitiken. För att uppnå dessa målkrävs ett vidgat samhällsekonomiskt synsätt. Engod trafikförsörjning har blivit en allt viktigare del av vår välfärdspolitik.Samhällsutvecklingen har successivt lett till att såväl den enskilde somnäringslivet blivit alltmer beroende av ett väl fungerande transportsystem.Kravet på insatser från det allmännas sida har ökat. Urbanisering och ökadprivatbilism skapar på olika sätt problem i tätorterna iform av minskad framkomlighet och försämrad miljö. Den utvecklingen har letttill att vi möter växande krav på en utbyggnad och standardmässig förbättringav den kollektiva persontrafiken. Förutsättningarnaför den kollektiva trafikförsörjningen på landsbygden har försämrats till följdav vikande befolkningsunderlag och växande privatbilism. Underden socialdemokratiska regeringen påbörjades ett intensivt utredningsarbeteför att ta fram underlag för en mera socialt betingad och samhällsekonomisktinriktad trafikpolitik. Trafikpolitiska utredningen,trafikplaneringsutredningen, kollektivirafikutredningen, kommittén förlångsiktig vägplanering, utredningen kollektivtrafik ochbilarbetstidsutredningen har alla lagt fram sina förslag. Härtill kommerförslag om förbättrad hamn- och flygplatsplanering samt förslag om inrättandetav elt samordnande organ för trafikplaneringsfrågor. Man bör också nämnatrafiksäkerhetsutredningen och trafikbullerutredningen. Detomfattande material som dessa utredningar tagit fram var avsett att bildagrundval för ett genomgripande trafikpolitiskt reformarbete. Från den dåvarandeborgeriiga oppositionen restes ofta krav om en ny trafikpolitik. Trots alt denborgerliga regeringen vid sitt tillträde medgav att tillräckligt underlag fören trafikreform förelåg och trots flerfaldiga löften, bl. a. iregeringsdeklarationen och i en rad uttalanden i från kommunikationsministern,om alt reformarbetet skulle fullföljas har ännu ingen trafikpolitiskproposition förelagts . Detta får mycket negativa konsekvenser påflera avsnitt av trafikpolitiken, inte minst när det gäller den kollektivatrafiken på järnväg. Utskottetser allvarligt på att den utlovade trafikpolitiska propositionen låter vänta påsig. Regeringen bör redovisa en plan för sitt trafikpolitiska reformarbete dären helhetssyn på dessa frågor redovisas. Det är ur demokratisk synpunktbetänkligt att inte får en sådan redovisning. Regeringen har vidflera tillfällen under innevarande lagt fram delar av den utlovadetrafikpolitiska propositionen. Således har regeringen till vårriksdagen lagtförslag om bl. a. åtgärder för att förbättra lokal och regional kollektivpersontrafik (prop. 1977/78:92) och om ändringar i yrkestrafikförordningen(prop. 1977/78:137). Utskottet vill starkt understryka det olämpliga i dettatillvägagångssätt. måste få möjlighet att sätta in förslagen i ettmer övergripande trafikpolitiskt sammanhang. Ettinrättande av ett enhetligt huvudmannaskap för den lokala och den regionalatrafiken enligt förslaget i prop. 1977/78:92 lägger grunden för en mergenomtänkt ansvarsuppdelning i vad gäller trafikpolitikens olika delar.Innebörden är att man på det regionala planet har ett ansvar för den kollektivapersontrafiken inom regionen. För den interregionala trafiken däremot måstestaten ta det övergripande ansvaret. Engrundförutsättning för en väl fungerande trafikförsörjning på riksplanet är attdet finns ett väl fungerande och landsomfattande trafiknät. kommerdetta till uttryck genom systemet med riksvägar och länsvägar. Ett motsvarandesynsätt bör också kunna vara tillämpligt i fråga om järnvägstrafiken. Enbetydande del av järnvägstrafiken är vad gäller såväl gods-sompersontrafik inriktad på transporter på långa avstånd mellan olika regioner.Till en del fungerar järnvägsnätet emellertid huvudsakligen som ett trafikmedelför att tillgodose regionala behov. Omman får en klar ansvarsuppdelning mellan landsomfattande resp. lokal- ochregionaltrafik, skapas också förutsättningar för att bedöma järnvägstrafikenutifrån detta perspektiv. Ettsammanhållet synsätt på statens ansvar för ett landsomfattande trafiknätaktualiserar frågan om en övergripande syn på sambandet mellan landsvägs- ochjärnvägstrafik. Enförändrad syn på järnvägsnätet efter ovan angivna riktlinjer gör det naturligtmed en övergripande syn på investeringar i det allmänna vägnätet ochjärnvägarna. Den splittrade ordning som gäller missgynnar järnvägen ochförsvårar möjligheterna alt förverkliga önskemål om överflyttning av trafikfrån landsväg till järnväg. förnyad trafikpolitik bör järnväg och landsväg ges mer likartadeförutsättningar genom en sammanhållen syn på investeringar, underhåll ochkostnader för säkerhetsanoröningar m. m. På samma sätt bör mer likartadeförutsättningar gälla för ersättning för utnyttjande av väg och järnväg.Härigenom skapas också förutsättningar för en ökad samverkan - centralt ochregionall - mellan olika trafikgrenar, vilket från samhällsekonomisk synpunktär mycket angeläget. Riksdagenbör därför enligt utskottets mening hos regeringen begära en översyn avjärnvägsnätet enligt de riktlinjer som ovan anförts. Den bör kunna ersättabandelsundersökningarav traditionell modell. En sammanhållen syn päinvesteringar m. m. i järnvägar resp. landsvägar bör ingå i de förslagom enförnyad trafikpolitik som efterlysts av . Häri inbegrips också fråganom ersättning för nyttjandet av de fasta anläggningarna för de bådairafikslagen. Trafikpolitiska utredningen och den regionala trafikplaneringenhar gett förutsättningar för sådana ställningstaganden. Medhänsyn till det omfattande utredningsmaterial som föreligger bör det varamöjligt att redovisa resultatet av översynen för . nu anfört med anledning av yrkandena i motionen 1977/ 78:1582(punkterna 1 och 7) om den trafikpolitiska målsättningen, utgångspunkterna förden framtida trafikpolitiken och en sammanhållen syn på statens ansvar för väg-resp. järnvägstrafik bör av ges regeringen till känna. Yrkandenai motionerna 1977/78:765 (punkten 1), 1977/78:1233 (punkten l)och1977/78:1246(punkten l)om en särskild skrivelse till regeringen med begäran omförslag om en ny mera samhällsekonomiskt inriktad trafikpolitik samt motionen1977/78:1220 (punkten 2) också om en ny trafikpolitik påkallar därmed ingenåtgärd från sida. delsutskottets hemställan under 1 a bort ha följande lydelse: (a)med avslag på motionerna 1977/78:765, yrkandet 1, 1977/ 78:1220, yrkandet 2,1977/78:1233, yrkandet 1, och 1977/ 78:1246, yrkandet 1, samt med anledning avmotionen 1977/ 78:1582, yrkandena 1 och 7, som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört beträffande den trafikpolitiska niålsätiningen,utgångspunkterna för den framtida trafikpolitiken och en sammanhållen syn påstatens ansvar för väg- resp. järnvägstrafik, 2.beträffande den kollektiva trafiken och trqflkrabatter m. m. dels det avsnitt i utskottets yttrande på s. 14 sombörjar med "Beträffande det" och slutar med "tilllångtidstrafiken" bort ersättas med text av följande lydelse: trafikpolitik kräver konkreta åtgärder, som syftar till att slå vakt om ochbefrämja utvecklingen av den kollektiva trafiken. 1fråga om persontrafiken gäller alt inom ramen för de resurser som står tillförfogande möta människornas krav på ökad röriighet och därigenom bättremöjligheter att komma i åtnjutande av vad samhället kan- erbjuda avarbetstillfiillen. serviceutbud och fritidsaktiviteter. Dessa krav skall tillgodosesmed hänsyn till de skilda förutsättningar som gäller för människor på landsbygdoch i tätort och i olika delar av vårt land med varierande befolknings- ochbebyggelsemönster. Denkollektiva trafikens fördelar accentueras också i de alltmer skärpta kraven påen god miljö för arbete, boende och fritid. En successiv övergång tillmiljövänliga transportmedel är nödvändig. Åtgärder måste vidtas mot buller ochavgaser. Trafikolyckornaleder till stort mänskligt lidande, och de måste bekämpas på olika sätt, inteminst med förebyggande åtgärder. Ett verksamt medel bör vara ett ökatutnyttjande av kollektiva transportmedel. Enökad satsning på kollektiv trafik kan också, som framgick av erfarenheternaunder energikrisen, vara elt väsentligt inslag i vårt arbete på att sparaenergi. a. dessa skäl motiverar varför det är nödvändigt med en utvecklingav den kollektiva trafiken. Föratt höja kollektivtrafikens attraktivitet är turtäthet och pris betydelsefullafaktorer. Som ett fullföljande av det regionala trafikplaneringsarbetettillsattes utredningen om regionala trafikrabaiter. Det har framstått somangeläget att söka förbilliga inte bara det lokala utan även det regionalaresandet. Erfarenheterna från den regionala trafikplaneringen ger klart vidhanden att de regionala resorna är av väsentlig betydelse från såväl arbets-somservicesynpunkt. Tillgängligt material visar att arbetspendling till stor delsker över kommungräns. Även över de nya kommungränserna företas omkring en halvmiljon arbetsresor . 1 propositionen 1977/78:92 om åtgärder för attförbättra lokal och regional kollektiv persontrafik har föreslagits åtgärdersom kan medverka till att underlätta införande av samordnade taxesystem i läneni form av t. ex. periodkort. a. har föreslagits ett nytt bussbidragssystem,som innebär ett ökat statligt stöd till den lokala och regionalakollektivtrafiken. Utskottetvill understryka att det är viktigt att skapa en kollektivtrafik som är bekvämoch rationell. Del är också viktigt att tillgodose de anställdas trygghet.Enligt utskottets uppfattning skapas de bästa förutsättningarna härför om dekollektiva trafikmedlen i ökad utsträckning förs över i samhällets ägo. mening bör hos regeringen, i enlighet med yrkande härom imotionen 1977/78:1582 (punkten 5), begära att åtgärder vidtas för att utveckladen kollektiva trafiken. Vad gäller yrkandena i motionen 1977/78:1232 (punkten1) att hos regeringen anhåller att en pariamentarisk utredningtillsätts med uppgift att pröva möjligheterna till en mera attraktiv ochlättillgänglig regional kollektivtrafik vill utskottet erinra om de förutnämnda förslag i ämnet som förelagts . Under hänvisning härtillfinner utskottet motionen i denna del inte påkalla någon åtgärd. delsutskottets hemställan under 2 a bort ha följande lydelse: (a) med anledning av motionen 1977/78:1582,yrkandet 5, hos regeringen begär att åtgärder vidtas för att utveckla denkollektiva trafiken, 3. beträffande godstrafikförsörjning m. m.Reservanterna anser att dels det stycke i utskottets yttrande på s. 17 sombörjar med "Under hänvisning" och slutar med"godsirafkföisörjning m. bort ersättas med text av följandelydelse: Ettväl fungerande godstransportsystem är en förutsättning för såväl näringsliv somkonsumenter. Detfinns således ett klart samband mellan tillväxt i industriproduktion och ökattransportarbete. Prognoser visar på en stark tillväxt inom transportsektorn.Härtill kommer att produktion och konsumtion i allt högre grad blir inriktadepå mer högförädlade varor och mer kvalificerade tjänster. Dessutom ökar olikaformer av integrationslösningar inom näringslivet, bl. a. genom en utbyggnad avunderleverantörssystem. Denna integration förutsätter ett väl fungerandetransportsystem. Närdet gäller alt åstadkomma en samhällsekonomiskt riktiggodstransportförsörjning är det av största vikt att slå vakt om järnvägen. Lastbilsnäringenhar, förutom i områden som saknar järnväg, sin uppgift i närtrafiken ochdärutöver i fråga om särskilda godsslag som med hänsyn till speciellakrav i hanterings- och marknadshänseende är mindre lämpade för järnvägen.Utvecklingen har emellertid inneburit att lastbilsnäringen alltmer utvecklats ifråga om långväga transporter med avseende på godsslag som traditionellt varitatt betrakta som järnvägsgods. Om inga åtgärder vidtas kommer en allt störreandel av det landtransporterade godset att sändas med lastbil. Enfortsatt ökning av lastbilstransporterna kan inte accepteras vare sig avsamhällsekonomiska eller av trafiksäkerhets-, miljö-och energimässiga skäl. Järnvägenssuccessivt minskade marknadsandel när det gäller den långväga godstrafikenmotiverar alltså insatser som kan medge en samhällsekonomiskt riktigarearbetsfördelning mellan järnväg och landsväg. Underhänvisning till det anförda anser utskottet att , i enlighet medyrkande härom i motionen 1977/78:1582 (punkten 8), hos regeringen bör begäraatt omedelbara åtgärder vidtas för att utveckla en effektiv och förbättradgodstrqfikförsöijning, syftande till en förstärkning av järnvägenskonkurrenskraft och en riktig avvägning mellan landsvägstrafik, järnvägstrafikoch sjöfart. delsutskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse: 6. att med anledning av motionen1977/78:1582, yrkandet 8, hos regeringen begär att omedelbara åtgärder vidtasför att utveckla en effektiv och förbättrad godstrafikförsörjning, syftandetill en förstärkning av järnvägens konkurrenskraft och en riktig avvägningmellan landsvägstrafik, järnvägstrafik och sjöfart. 4. beträffande SJ:s styckegodstrafik m. m.Reservanterna anser att dels det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet finner" och på s. 20 slutar med "framtidatrafikpolitiken" bort ha följande lydelse: Utskottetanser i likhet med motionärerna att mera genomgripande förändringar av och trafikuppgifter skall anstå i avvaktan på de aviseradeförslagen om den framtida trafikpolitiken och förutsätter också att så sker.Redan nu kan dock vissa förändringar i syfte att motverka en alltför ogynnsamföretagsekonomisk utveckling för SJ:s del vara påkallade. Utskottet anser siginte heller kunna helt motsätta sig att sådana sker men förutsätter därvid attdesamma inte ges en sådan utformning eller får sådana konsekvenser att deregionalpolitiska strävandena motverkas. Uttalanden av sådan innebörd har ocksåvid flera tillfällen gjorts av kommunikationsministern. Denne har vidareframhållit att om förändringarna skulle strida mot sysselsättningsmål ellerandra mål för regionalpolitiken och samhällseko- nominregeringen kommer att överväga åtgärder för att mildra de negativa effekterna. Utskottetvill i detta sammanhang återigen peka på nackdelarna med att den utlovadetrafikpolitiska propositionen ännu inte redovisats. Denpågående diskussionen om organisationen av SJ:s styckegodshanle-ring har visatpå svårigheter för järnvägen att konkurrera med lastbilsnäringen. Ensammanhållen politik för väg- och järnvägstrafik av det slag som skisserats imotionen 1977/78:1582 bör kunna bidra till att förändra detta förhållande. Detgäller att göra insatser som ger SJ bättre möjligheter att konkurrera om detlångväga godset. Av stor vikt är att SJ erhåller investeringsmedel för attbygga ut kapaciteten och förbättra serviceförhållandena. Det kan vidare gällaatt hos SJ skapa bättre förutsättningar för kombinerade transporter i samverkanmellan SJ och lastbilsföretagen och dä bl. a. genom alt med utbyggdenhetslastteknik och med lämplig taxeulformning ge andra transportföretagbättre tillgång till SJ:s kapacitet. Deltorde vidare kunna bidra till större effektivitet i styckegodshanieringen om SJvidtar åtgärder för att så långt som möjligt delegera beslut och ansvarstagandepå detta område. i nu berörda delar anfört med anledning av yrkanden om SJ:s styckegodstiafkm. m. i motionerna 1977/78:247 (punkten 1), \9n/lS:161 (punkterna 2 och 3),1977/78:778, 1977/78:1220 (punkten 1), 1977/78:1222 (punkten 2), 1977/78:1238(punkten 1), 1977/78:1242, 1977/78:1246 (punkterna 2 och 3),1977/78:1256,1977/78:1576, 1977/78:1583,1977/78:1600 och 1977/78:1610 bör avriksdagen ges regeringen till känna. Detsammagäller yrkandena i motionerna 1977/78:765 (punkten 2) och 1977/78:1233 (punkten2)om att SJ i avvaktan på ett nytt trafikpolitiskt beslut inte tillåts vidtanågra mer genomgnpande förändringar eller omorganisationer som i nämnvärdomfattning försämrar servicen inom SJ:s verksamhetsområde, 1977/78:1218 attinga åtgärder får företas från SJ:s sida som försvårar en harmonisering avtrafikpolitiken med andra angelägna samhällsuppgifter och 1977/78:1221 attriksdagen beslutar uttala att planerade indragningar av SJ:s person- ochgodstrafik uppskjuts i avvaktan på ett regeringsförslag om den framtidatrafikpolitiken. delsutskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse: 11. att med anledning av motionerna1977/78:247, yrkandet 1,1977/78:765, yrkandet 2,1977/78:767, yrkandena 2 och 3,1977/78:778, 1977/78:1218, 1977/78:1220, yrkandet 1, 1977/78:1221,1977/78:1222, yrkandet 2, 1977/78:1233, yrkandet 2, 1977/78:1238, yrkandet 1,1977/78:1242, 1977/78:1246, yrkandena 2 och3,1977/78:1256,1977/78:1576,1977/78:1583, 1977/78:1600 och 1977/78:1610 sornsin piening ger regeringen till känna vad utskottet anfört rörande SJ:sstyckegodstrafik, m. m.. 5. beträffande den regionala trafikplaneringen m.m. dels det avsnitt i utskottets yttrande på s. 22 sombörjar med "Vad sålunda" och slutar med "kommun, m. "bort ersättas med text av följande lydelse: Medhänsyn till de stora anspråk som ställs på utbyggnad av olika slag avtrafikanläggningar och till att resurserna är begränsade måste en prioriteringav samhällets insatser ske. Den kräver såväl övergripande som sektoriellplanering. Planeringen är också en förutsättning för att en samhällsekonomisktriklig arbetsfördelning mellan olika trafikgrenar kommer till stånd och attförutsättningar för ökad samverkan mellan olika trafikgrenar skapas. Grundentill en samhällelig övergripande trafikplanering har lagts med den regionalatrafikplanering som socialdemokraterna tog initiativ till. Genomdenna har ett omfattande underlag skapats, av värde för de fortsattatrafikpolitiska ställningstagandena. Regeringenframhåller i budgetpropositionen att en vidareutveckling och komplettering avden tidigare omgången av regional trafikplanering kommer att initieras under år1978. I och för sig är detta tillfredsställande. För att det skall vara möjligtalt gå vidare på det nu föreliggande mycket omfattande materialet från dentidigare omgången av den regionala trafikplaneringen torde behövas vissaöversiktliga ställningstaganden till det föreliggande materialet och riktlinjerför den framtida verksamheten. Endast härigenom skapas den grund som ärnödvändig för ett fortsatt arbete på det regionala planet. Enligt utskottetsmening är det angeläget att får ta ställning till regeringensslutsatser av den tidigare planeringen och de därpå grundade riktlinjerna fören ny omgång av en regional trafikplanering. Dessa bör sålunda underställasriksdagen för godkännande. Delär angeläget att regeringen ger en samlad redovisning över deregionala trafikplanerna och de transportmönster som växt fram i anslutningtill planeringsarbetet. Det är givetvis också av stor vikt att regeringenföreslår de åtgärder som krävs för att samordna och styra utvecklingen.