bet · G101KrU5 · 1977-12-31 00:00:00 — med anledning av motion om konservatorverksamheten I motionen 1976/77:1126 av m. (c), vars behandling på förslag av kulturutskottet i betänkandet 1976/77:45uppskjutits till /78, yrkas att hos regeringen begär enkartläggning av konservatorernas arbetsmarknadssituation och förslag till enfast organisatorisk uppbyggnad av den framtida konstvården och konserveringen. Som motivering för yrkandet tas i motionen uppproblem och brister som enligt motionärerna rör konservatorsverksamhelen,däribland den höga medelåldern inom yrkeskåren, avsaknaden av grundutbildning ilandet och de osäkra arbeismarknadsutsikierna. Vad gäller utbildningssidanomnämns den försöksverksamhet med samnordisk konservatorsutbildning som bedrivitsunder . Vidare behandlas det utredningsarbete som presenterats ikonstnärsulbildningssakkunnigas betänkande (SOU 1976:52) Utbildning förkonstvård och konservering vid motionärerna är en uppenbar brist med detta utredningsarbete att det intelett fram till förslag till förbättringar vad gäller konservatorernasarbetsförhållanden och till hur arbetet med konstvård och konservering skall fåen tillfredsställande lösning över hela landet. Detär enligt motionen angeläget att det nu tas initiativ med sikte på attväsentligt förbättra den situation som konstvärden och konserveringsverksamhetenbefinner sig i. Utbildningsfrågan framhålls som en viktig faktor och enkomplettering av konstnärsutbildningssakkunnigas utredningsarbete somnödvändig. Insatser behövs också för att på organisatorisk och annan väg gekonservatorerna tillgång till permanenta arbetstillfällen. Utskottet har inhämtat yttranden över motionen frånriksantikvarieämbetet och statens historiska museer, statens konstmuseer,samt . Samtliga remissinstanser anser detangeläget med en kartläggning av det slag som förordas i motionen och vitsordarbehovet av en fast organisatorisk uppbyggnad av den framtida konstvården ochkonserveringen. Nordiska konservatorförbundeis svenska sektion, som är avsamma uppfattning, har utanför remissplanen inkommit med yttrande över motionen. Riksaniikvarieämbeiei och statens historiska museerframhåller att konservering och teknisk vård av de objekt som skyddas avgällande kulturmin- 1Riksdagen 1977/78. KrU 1977/78:5 2 neslagstiftningär ett ansvarsområde där spänningen mellan behov och befintliga resurser ökatmärkbart . Myndighetenvitsordar i alla delar motionens beskrivning av den aktuella situationen vadgäller konservatorsverksamheten i landet. Beträffandeutbildningen anförs bl. a. att den som önskar utbilda sig till konservator inomt. ex. området konst och konsthantverk nu inte har någon annan möjlighethärtill än alt arbeta som lärling hos någon redan etablerad konservator ellerskaffa sig utbildning utom landet. Endast några få av de befintligakonservatorerna bedriver emellertid en verksamhet av sådan omfattning all dekontinuerligt kan arbeta med mer än någon eller några enstaka medhjälpare.Utbildning utom landet är dyrbar, och dessutom kräver i allmänhet de skolor somordnar utbildning vissa förkunskaper, vilka redan de kan vara svåra attförvärva i . Denutbildning som föreslås av konstnärsulbildningssakkunniga i betänkandet omutbildning i konstvård och konservering som avlämnades är alltför ensidigtinriktad på konsivård - i huvudsak måleri. Den förutsätter också att praklikplalserför eleverna finns på centralmuseerna i , något som tyvärr inte ärfallet. Föratt den f n. katastrofala bristen på konservatorer, som kan ansvara för dentekniska vården av vårt kulturarv, skall kunna hävas fordras enligt myndighetendels alt utbildningsfrågan löses, dels all arbetsmöjligheter skapas för deblivande konservatorerna, så att dessa kan skaffa sig den praktiska erfarenhetsom är minst lika väsentlig som en teoretisk utbildning. Hurkonservaiorsutbildningen skall läggas upp och vilket omfång den skall ges kan,anförs det, knappast avgöras förrän man noggrannare undersökt omfånget av nuoch i framliden aktuella arbetsuppgifter, en undersökning som lämpligen utförsi nära samarbete med de centrala och regionala kulturminnesvårdandemyndigheterna. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer finner det synnerligen angeläget alt den imotionen föreslagna utredningen kommer till stånd. Enligt myndighetensförmenande bör utredningsuppdraget omfatta samtliga materialkategorier inomkulturminnesvården och konstvården. Följande handlingsprogram förordas: 1. en kartläggning av befintliga resurser inomkonserveringsområdel, centralt och regionalt, i avseende på utbildad personal,lokaler, utrustning m. m.; 2. en översiktlig inventering av del aktuella ochframtida behovet av sådana resurser; 3. utarbetande av förslag lill central och regionalorganisation av den framtida konserveringsverksamheten och konstvården ilandet; 4. utarbetande av förslag lill konservatorsutbildninginom samtliga berörda kategorier, vad gäller både grundutbildning ochvidareutbildning. Ett gott utgångsmaterialfinns i den utredning som framlades 1964 och som KrU 1977/78:5 3 ladestill grund för den då inledda men senare avstannade försöksverksamheten medkonservatorsutbildning liksom i konstnärsutbildningssakkun-nigas betänkandefrån 1976, varför förslag till organisation och utbildning bör kunnaframställas mot bakgrunden av de data som framkommer vid den översiktligakartläggningen. Statens konstmuseer anser att man vid enkarlläggning av konservatorernas arbetsmarknad bör försöka fastställa det behovsom föreligger inom den offentliga sektorn - inklusive museer - samt enuppskattning av den privata sektorns behov. På grundval härav skulledimensioneringen av utbildningen diskuteras. För en fast organisatoriskuppbyggnad av den framtida konstvärden och konserveringen är enligtmyndigheten en god och ändamålsenligt utformad utbildning det första villkoret.Hur denna utbildning i detalj skall se ut, hur den skall vara organiserad ochvilka som skall stå som dess huvudmän är väsentliga frågor som bör lösas efterinhämtande av synpunkter från dagens utövande konservatorer av olika inriktningsamt från museal expertis. lärarråd meddelar i sitt yttrandealt för de fria konsterna i skrivelse lill utbildningsdepartementetden i anledning av innehållet ikonstnärsutbildningssakkunnigas belänkande "Utbildning för konstvård ochkonservering vid " begärt alten ny allsidig utredning om konservatorsutbildning skulle tillsättas. Lärarrådettillstyrker det i motionen väckta förslaget under åberopande av dels handlingari ärendet 1976 gjorda hemställan, dels yttranden som infordrats övermotionen. framhålleratt det inom storadelarav museiväsendet råder en betydande eftersläpning i konserveringsarbeietoch att det därför är angeläget att det nu tas initiativ med sikte på attutreda och förbättra denna del av kulturminnesvården. Isitt tillstyrkande av motionsförslaget betonar museet att kartläggningen avmarknadssituationen skall avse alla slag av konservatorer som ingår i svenska sektion. Dessa verksamhetsområden är måleri,textil, skulptur, möbler, papper, bok och arkiv samt arkeologisk ochmarinarkeologisk konservering. Museetunderstryker särskilt betydelsen av att i vården av kulturarvet ha tillgångtill konservatorer med kvalificerad utbildning och att vårdarbetet får en fastorganisation över hela landet. Nordiska konservatorjörbundet är enintresseförening, som bildades och består av en dansk, en finsk, ennorsk, en svensk och en isländsk sektion. I den promemoria den svenskasektionen ingivit som yttrande över motionen lämnas bl. a. uppgifter om denförsöksverksamhet med konservatorsutbildning som genomfördes vidkonsthögskolans institut KrU 1911/18:5 4 förmaterialkunskap och som fr. o. m. /70 på grund avotillräckliga resurser endast kunnat bedrivas som kursverksamhet ochvidareutbildning. Detframhålls all endast etl fåtal av de ordinarie medlemmarna i den svenskasektionen haft möjlighet all skaffa sig utbildning utomlands. Eftersomkonservatorsaspiranlerej har möjlighet all IS en grundutbildning i Sverigesaknar yrkeskåren också inom vissa fack medlemmar att skicka påvidareutbildningskurser i utlandet. Beträffandearbetsmarknadssituationen anförs att det råder en förfärande brist på utbildadekonservatorer. En svensk grundutbildning inom etl flertal fackområden är enligtpromemorian etl oavvisligt krav i ett land som , som vill framstå somett kulturland. svenska sektion tar upp verksamheten vid de s. k.AMS-cenira som sysslar med registrering, dokumentation och föremålsvård.Förbundet menar alt denna verksamhet säkert fungerar bra så länge den omfattarregistrering och dokumentation men har kritiska synpunkter på uppläggningen avden utbildning som planeras för AMS-anställda m. fl., i synnerhet beträffandekursmomentet Rengöring och konservering. Promemorianutmynnar i ett förslag om kartläggning, behovsinventering och utbildning ilinje med vad som föreslås i motionen 1976/77:1126. Konstnärsutbildningssakkunnigas() fiirslag Utredningen har enligt sina direktiv haft attutreda den högre konstnärsutbildningen samt pröva den utbildning avkonservatorer som bedrivs vid . De sakkunnigas förslag rörandekonservatorsutbildning har som nämnts lagts fram i betänkandet SOU 1976:52. Bl.a. med hänsyn lill att man funnit utredningsförslaget alltför ensidigt inriktatpå konstvård - i huvudsak måleri - har från sakkunniga instansers sida KUSbetänkande inte ansetts kunna ligga till grund för utformning av enkonservatorsulbildning. Konsthögskolanslärarråd har på förslag av med stöd avNordiska konservatorförbundeis svenska sektion hemställt hosregeringen att en ny utredning om konservatorsulbildning skall tillsältas. antog 1971 en rekommendationangående samnordisk utbildning av konservatorer i vilken rådet rekommenderaderegeringarna 1. att undersöka förutsättningarna för en gemensamproduktion av läromedel för utbildningen av konservatorer, 2. all ställa ett antal stipendier tillförfogande för konservators- KrU 1977/78:5 5 eleveroch yrkesverksamma konservatorer för sludievistelse i de nordiska grannländernasamt 3.att framlägga förslag till en permanent samnordisk fortbildning ochspecialutbildning av konservatorer. Ledningsgruppenför den försöksverksamhet med samnordisk vidareutbildning av konservatorer somgenomfördes har avlagt en rapport över verksamheten, Idenna rapport framhåller ledningsgruppen att man rönt ell positivt intressefrån alla som varit engagerade i verksamheten, både föreläsare och deltagare.De fyra kurser som avhållits har behandlat sädana ämnen där särskilt storabehov för fortbildning ansågs föreligga, och man har eftersträvat en jämngeografisk spridning, sorn man anknutit kursen till en ort som haftsärskilda förutsättningar och tillgångar för det speciella ämnesområde sombehandlats. Förvarje kurs har utarbetats kursmaterial, och i etl av fallen har det kompendiumsom sammanställdes tryckts i den nordiska utredningsserien och därigenom ftl envidare spridning. Genomatt målgruppen för vidareutbildningsverksamheten är relativt liten anserledningsgruppen i sina förslag att en mer permanent samnordisk fortbildning börfölja, eftersom underlag och resurser knappt finns för nationella arrangemang. Påförslag av Nordiska rådels kulturutskott har rådet vid sin 25:e session år 1977beslutat anse rekommendationen som slutbehandlad, då tillfredsställanderesultat hade uppnåtts. FrånNordiska rådets svenska delegations kansli har inhämtats att särskilda medelanslagits i den nordiska kullurbudgelen för vidareutbildning avkonservatorer. Maj:is beslut den 27 september 1974bör den kulturproposition behandlade frågan omkonserveringsverksamhetens organisation kunna övervägas inom statenskulturråd. Iutredningsarbetet bör samspelet med de regionala museernas konserveringsverksamhetbeaktas. anslagsframställning för /79 kommer statskontoretatt ställa en utredare till förfogande fördetta utredningsprojekt som /78 och beräknas avslutas /79. 1samma beslut uttalas att fortsatta överväganden rörande museiväsendetspersonalutbildningsfrågor bör kunna göras inom i samråd medutbildningsmyndigheterna. KrU 1977/78:5 6 I motionen 1976/77:1126 framhålls att det behövs enväsentlig förbättring av det läge som den tekniska vården av kulturföremål -konservalorsverk-samheten - befinner sig i. De remissyttranden som avgivitsöver motionen styrker uppfattningen att det finns allvarliga brister på delta område,såväl av arbetsmarknadsmässig art som med avseende på utbildningssituationen.En enhällig remissopinion har också funnit det angeläget att den i motionenföreslagna utredningen kommer till stånd. Allmänt har framhållits att en fastorganisatorisk uppbyggnad av den framtida konstvården och konserveringen intekan åstadkommas utan en lösning av utbildningsfrågan. Delta gäller samtligamaterialkategorier inom kulturminnesvården och konstvården. Deaktuella problemen inom konservatorsverksamheten har delvis redanuppmärksammats, vilket tagit sig uttryck bl. a. i den utredning somkonstnärsulbildningssakkunniga utfört. Erinras må också om att kulturrådetenligt beslut av Kungl. Maj:l har att överväga den ikulturpropositionen 1974:28 behandlade frågan om konserveringsverksamhetensorganisation. arbete med denna fråga beräknas bli påbörjat underinnevarande och avslutat under nästa budgetår. Det syftar bl. a. till attprecisera ansvarsfördelningen mellan de statliga museema i fråga omkonservering av kulturföremål. Även samspelet med de regionala museemaskonserveringsverksamhet kommer alt beaktas. Riksantikvarieämbetetoch statens historiska museer har i sitt remissyttrande skisserat etthandlingsprogram och betonat att redan utfört utredningsarbete erbjuder ettgott utgångsmaterial för fortsatta åtgärder. Enligt handlingsprogrammet börbefintliga resurser på området kartläggas och det framtida resursbehovetinventeras. Förslag bör läggas fram om central och regional organisation av denframtida konserveringsverksamheten och konstvården i landet. Vidare bör förslagtill konservatorsulbildning utarbetas. Utskottetvill understryka viklen av att de i motionen påtalade problemen bringas till ensnar lösning. Vad utskottet sålunda med anledning av motionen 1976/77:1126uttalat bör som sin mening ge till känna för regeringen. Under åberopande av detanförda hemställer utskottet att med anledning av motionen1976/77:1126 som sin mening ger till känna för regeringen vad utskottet anförtom vikten av att de i motionen påtalade problemen bringas lill en snar lösning. KrU 1977/78:5 7 Närvarandevid ärendets slutbehandling: (), Per (), IngemarLeander (s), (), (). (), TyraJohansson (s), (), (), (), (), (), (), LarsAhlmark (m) och (). GOTAB 7755863 S.ockholm 1977