bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Även de som stödde principbeslutet omåterflyttning och därvid utpekade det s. k. alt. H 2 som del mest lovande ochutvecklingsbara förutsatte uttryckligen atl också andra Helgeandsholmsför-slagskulle kunna närmare övervägas. "Återflyttama" var i betydandeomfattning påverkade av känslomässiga skäl, t, ex. "traditionellt ochrepresentativt läge". All dessa känslor var vanligare bland äldre änbland yngre ledamöter är inte överraskande. KJart är emellertid, sägermotionärerna, atl många och omfattande utredningar ytteriigare måste till,innan eventuella ombyggnader på sätter i gång. Detre viktigaste frågoma atl beakta i sammanhanget är enligt motionärerna a)funktionskraven, även på lång sikt, b) kostnaderna för olika alternativ samt c)stadsbilds- och miljöfrågorna. I dessa delar anför motionärerna i huvudsakföljande. Funktionsdugligheten.Beträffande funktionsdugligheten hos olika alternativ är problemen kanske inteså stora på kort sikt. Det är svårare alt avgöra vad som kan krävas t. ex. vidår 20(X) eller . Det är framför allt här som bedömningarna skiljer sig.Att expansionsvolymen behöver fortsalt analys är uppenbart. Eljest kan mankomma atl binda sig för lösningar som fungerar dåligt och innebär oacceptablaarbetsförhållanden för såväl riksdagsledamöter som personal. Möjligheternaför atl expandera torde vara långt större kring än kringHelgeandsholmen. a. finns möjligheter att hyra en del av avStockholms kommun. Kostnaderna.Koslnadema för olika altemaliv har bedömts mycket olika. Alternativet fungerar allmänt omvittnat bra och kräver på kort sikt ingendyrbarare expansion. På finns inga analyser gjorda. Eftersom påkortare sikt inga ombyggnader beräknats, slår man beträffande detta altemalivpå relativt säker grund. Osäkerheten blir däremot betydande när det gällerHelgeandsholmen och alt. H 2, dels därför atl kanslihusfun-lionerna då på heltannat sätt dras med i sammanhanget, dels därför atl omfattande om- ochtillbyggnader skall ske för både och kanslihusets behov tillkostnader som är svårberäknade. De jämförelser som finns redovisade i KU1975:13 avseende 1968,1972 och utredningar är oroande och kan innebäraatt Helgeandsholmsallernalivet ställer sig avsevärt dyrare. Koslnademaför torg-alternativet är väl kända. Kostnaderna för Helgeandsholmenstiger för varje ny utredning. KU 1977/78:23 11 Vad resultatet blir för stadsbildengenom de planer som bearbetats vet man inte mer än delvis. Den återflyttaderiksdagens plenisal skall läggas in i det tidigare riksbankshusel, vilketkräver en avsevärd påbyggnad. Vidare skall det bli en klimatskyddad gångpassagefrån nuvarande kanslihuset över till den nya plenisalen. ligger enligt motionärerna praktiskt vidSergels torg i elt modernt kontorshus, nära lill alla kommunikationer. I ettfolkstyre av svenskt slag är del, säger motionärerna, en fördel att riksdagenframträder utan alltför stora arkitektoniska åthävor och ligger på en centralplats, där inte enbart samhällets vackraste sidor framträder. Den ungagenerationen svenskar upplever vid som den naturiigahemvisten för riksdag. Slutsatsenav det anförda är enligt molionärema atl åtskilligt behöver en grundligareanalys. Det vore, säger de, olyckligt om en av riksdagsbeslutet självpålagdlidtabell skulle förhindra en bredare och mera fördjupad bearbetning avfrågekomplexet. Mot den bakgrunden bör hela frågan om flyttning lillHelgeandsholmen omprövas . I motionen 1977/78:3 av (apk) ochRolf Hagel (apk) hemställs 1. atl arbetet medHelgeandsholms-projeklel avbryts, 2. atlfortsatt utredningsarbete utgår från atl skall ligga kvar vid . Enligtmotionärerna råder del stor tveksamhet om de i förslaget framlagdakostnadskalkylema är rikliga. Från kommuns sida har framförts altkostnaden vid , 37 milj. kr., nog kan vara riktig, men allårskostnaden vid blir hela 66 milj. kr. Närdet gäller expansionsmöjlighetema står del enligt motionärerna klart att sådanafinns i båda fallen, också i nära anslutning till . 1 sammanhangetvill molionärema uttala att målsättningen bör vara all i göriigaste mån bekämpabyråkratins ansvällning och inte utgå från en ohämmad expansion. Motionärernasäger sig ha en bestämd uppfattning all en nödvändig upprustning av del gamlarikdagshusel och nödvändiga om- och tillbyggnader kommer att bli orimligt dyrt,långt utöver del siffermaterial som lagts fram. Del gamla kanenligt motionärerna även i framliden fylla en uppgift som kongresscenlrum,användas för olika kulturella ändamål och i viss omfattning stå lill förfogandeför utrednings- och kommittéväsende och administrativa ändamål. Dennuvarande byggnaden vid fyller, säger motionärerna, mycket välriksdagens behov. Det är moderna och väl fungerande lokaliteter i hjärtat avStockholm. Motionärerna har svårt alt föreställa sig att det gamlariksdagshuset, även efter moderniseringar, kan bli lika funktionsdugligt.Motionärerna anser att nostalgiska och konservativa strömningar, som enligt KU 1977/78:23 12 demfinns invävda i debatten om återflyttning, inte kan få dirigerabeslutsfattandet i denna fråga. De anser alt det kan vara lill nytta förriksdagens ledamöter atl genom belägenheten vid få konfronterasmed de problem som, säger de, samhället självt har skapat. Imotionen 1977/78:9 av () hemställs all beslutar 1. alt det bedrivna projekteringsarbetet medH 2 avbryts, 2. att en arbetsgmpp tillsätts med uppdrag att tillden utveckla förslaget Samspel och redovisa detsamma som underiagför projektering på samma stadium som H 2 nu föreligger, 3. atl arbetsgruppen åläggs alt utföra sitt uppdragfullt öppet under fortlöpande kontroll av såväl utfört arbete som förbrukademedel, 4. att 2,5 milj. kr. anvisas för detta fortsattaarbete. Motionärenvidhåller med hänvisning till vad han anfört i motionen 1976/ 77:584 attförslaget Samspel bör komma till utförande i stället för det avbyggnadskommittén förordade, på grundade förslaget. Enligt motionärenär det under alla förhållanden omöjligt att erhålla ett funktionsdugligtriksdagshus om kanslihuset skall las i anspråk för riksdagsledamötemasräkning. Det rådande stalsfinansiella läget kan, enligt motionären, väntasmedföra all den permanenta lösningen av lokalfrågor uppskjuts.Motionären anser atl tidsfristen bör utnyttjas till atl få till stånd enverklig jämförelse mellan utbyggnadsförslagen avseende , dvs.mellan H 2 och Samspel. För att en sådan jämförelse skall bli möjlig måsteSamspel vidareutvecklas till den nivå där H 2 nu befinner sig. Enligtmotionären bör en arbetsgrupp utses, som kan utforma och ställa fram förslagettill jämförelse. Jämförelsen bör utgå från byggnadernas tekniska skick ochmåste klargöra hur de båda projekten löst frågorna om yttre och inrekommunikationer och samband, byggnads- och driftkostnader, personalbehov ochövriga uppgifter, som är nödvändiga för att också en jämförelse med altemalivSergels torg skall kunna ske. Beträffandedet av förvaltningsstyrelsen nu framlagda förslaget anser motionären att ennärmare granskning visar att detta är omöjligt som underiag för det kommandearbetet för alt ge ett fungerande hus. Avdet blivande kan man enligt motionären begära stabilitet,ekonomi, funktionsduglighet och respekt för stadsbilden. I dessa delar anförmotionären följande. Stabilitet.Vare sig ombyggs, restaureras eller konserveras måste gmndenförstärkas. Varje påstående att "förstärkning ej behövs nu" eller att"man kan förslärka en mindre del" är oförsvariigt, eftersom dettaendast innebär framlida, ständigt ökande kostnader. Uppgiftenav på s. 16 i del nu redovisade förslaget om undergrunden ärinte korrekt. Tanken atl "flytta trösklama mellan och Saltsjönnedströms " måste betecknas som orimlig. KU 1977/78:23 13 Även om stannar kvar vid torgundgår man inte gmndförstärkning och restaurering av riksbyggnaderna för ettokänt och sannolikt oränlabell ändamål. Ekonomi.Lägsta totala byggnadskostnader erhålls om åtgärder begränsas till denbeflntliga byggnadsvolymen på . Allutnyttja kanslihuset medför kostnader för ombyggnaden och för ersätlningslokalerpå annat håll, för ombyggnad av som man ej undgår enkomplicerad gmndförstärkning under . Koncentrationinom gynnar driftsekonomin. Kostnader för värme, ventilation,underhåll, städning m. m. hålls tillbaka, liksom utgifter för bevakning ochpersonal. Funktionsduglighet.För god funktion (= nedbringande av spilllid) fordras en överskådligplanlösning med korta vägar för olika aktiviteter. Idet utställda förslaget H 2 är vägen mellan det längst bort belägnaledamolsrummet och plenisalen ca 210-260 m (beroende på vilken ingångsdörrlill plenisalen man väljer). Detta är måttet i horisontalplanet; i höjdledfordras två hissfärder, en ned lill förbindelsegångens plan och en upp tillplenisalen. 1 Samspel är samma väg 132 m i plan och en hissfärd ned (aldriguppåt, eftersom ledamotsrummen ligger i plenisalens nivå och högre). Vidvotering och i andra brådskande fall kan hissarna vara hårt ansträngda ochledamölema hänvisas lill trappoma. H 2 redovisar då flera trappor ned ochdärefter flera trappor upp. Samspel erbjuder endast nedförtrappor på vägen frånledamolsrum lill plenisal. Ävenstatsrådens väg lill plenisalen är avsevärt längre i H 2 än i Samspel. Koncentreradoch sluten anläggning samt korta förbindelser betyder även ökad säkerhet förledamöter och personal. Stadsbild.H 2:s garagelillfarter med sina tvära kurvor angör , vilket torde varasvårt alt acceptera vid vänstersväng (utfart norrut och tillfart söderifrån).Anordningen omöjliggör för överskådlig framtid atl Riksplan och Strömparterrenförenas. Frånsladsbildssynpunkl torde en förbindelsegång under kunna accepteras,dock först då kanslihuset verkligen behövs för behov. Detta tordeinte inträffa . Plenisalensuppbyggnad lyngs av ventilationsanläggningar, som sedda från norr och västerbildar en oformlig skärm. Därmed är H 2 ingalunda så skonsam mot stadsbildensom man velat göra gällande. 1 motionen 1977/78:18 av m. fl. (s)hemställs alt beslutar avslå förvaltningsstyrelsens hemställan om allåterflytta till . 1 motiveringen anförmotionärerna: som förvaltningsstyrelsen fullföljer med förslaget denhandlingslinje som under hela utredningsperioden varit målet för deras arbete. KU 1977/78:23 14 Vid de tillfällen då framlida lokalbehovdiskuterats har besluten om återflyttning präglats av en påfallande oenighet.Riksdagen har emellertid vall att låta utredningsarbetet fortsätta och anvisatmedel för det. har krav ställts på en utredning om all stanna kvarvid . Resultatet därav redovisas i skrivelsen från förvaltningsstyrelsen.Nämnas bör också atl anser sig kunna erbjuda eltfullvärdigt alternativ vid lill de expansionsplaner som skisseratsför arbete i ett mera långsiktigt perspektiv. Detnya förslaget om återflyttning till kommer i då delsvenska samhället och huvudparten av dess medborgare upplever ett svårtekonomiskt tryck. När regeringen presenterade sitt s.k. ekonomiska åtstramningspaket rekommenderades att senarelägga eneventuell återflyttning till . Samma rekommendation återkomsenare i kompletteringspropositionen. Ett enhälligt finansutskott gavregeringen till känna vad utskottet anfört i betänkandet FiU 1976/77:30.Riksdagen följde utskottets hemställan. Denfortsatta behandlingen av detta ärende i utskott och riksdag får visa om detflnns ekonomiskt utrymme för atl fullfölja den eventuella återflyttningen. Deskäl som tidigare talat mot en återflyttning till kvarståralltjämt. Arbetet i vid fungerar tillfredsställande.De brister - i funktion och utrymme - som efter hand har kommit fram går attlösa på elt godtagbart sätt. I del öppna svenska samhället är det en stortillgång att är centralt belägen: nära kommunikationer, affärer,kulturbyggnader och storstadens folkliv. Detta har inte hindrat alt riksdagenharen god och avskild arbetsmiljö. För den som har ärende till ellerdess ledamöter är placering vid idealisk. Totaltsett - undantagandes enstaka enskildheter - presenteras inte hellerHelgeandsholmen som ett i funktionellt hänseende överlägset alternativ tillSergels torg. Därtill kommer atl placeras i en miljö som försämrarden öppenhet och närkontakt som är speciellt utmärkande vid . Imotionen 1977/78:19 av m. fl. (fp) hemställs: 1. atl upphäver beslutet atl flyttatillbaka till , 2. att avslår förvaliningsstyrelsenshemställan i förslaget 1977/ 78:5, 3. att beslutar uttala alt del fortsattaarbetet med lokalfrågor på inriktas på en grundligprövning av alternativet atl kvarstannar vid . 1 motiveringen anför motionärernaföljande. Riksdagensframlida lokalproblem har utretts . De två alternativsom står mot varandra är: KU 1977/78:23 15 blir kvar vid torg.Expansionsmöjligheter bereds då väster och söder om - i omedelbar anslutning till . b. Riksdagenflyttar lill och . Tyngdpunkten av verksamheten läggs i f. d. riksbankshuset och kanslihusets nuvarande huvudbyggnad. Expansionsmöjligheter bereds i olika fastigheter söderut i . IkonslitutionsutskoUets betänkande 1975:13 förordades atl det fortsattautredningsarbetet i fråga om lokalfrågor skulle innefatta engranskning av både alternativet flyttning till och alternativetkvarslannande vid . beslöt dock mot utskottet att delfortsatta utredningsarbetet skulle inriktas på återflyttningsalternativel. Debåda huvudalternativen för lokalisering har därför inte kunnat gesen likvärdig behandling. Arbetet inom byggnadskommittén har haft att utgå frånriksdagens beslut att återflytta till ombyggda lokaler påHelgeandsholmen/. Detre viktigaste frågoma atl beakta vid ett ställningslagande lill riksdagenslokalisering är funktionskraven, sladsbildsfrågorna och kostnaderna. Funktionen.På kortare sikt innebär en flyttning till / knappastnågra förändringar när det gäller den effektiva ytan för riksdagen.Byggnadskommittén föreslår t. ex. ingen expansion när del gäller ledamöternasarbetsmöjligheter. Detär därför väsentligt alt se till expansionsmöjligheterna på . Härhar prognoserna visat sig slå fel. Belysande är atl redan nu-1977 - tagit i anspråk lika mycket utrymme som en utredning ansåg attriksdagen skulle behöva först omkring . Byggnadskommitténanger behov av ytteriigare lokaler fram till ca 15 000m. Delta expansionsutrymme - upp lill 22 000 m- finns enligt kommitténtillgängligt i . Dessa ytor finns i hus som disponeras avstaten och används för olika departement. En expansion i denna riktning innebärföljaktligen ytterligare flyttning av departemenislo-kaler med åtföljande kostsammanybyggen. Företrädare för har vid upprepade tillfällen i särskildayttranden pekat på alt de kostnader för nya lokaler för somuppkommer som en följd av återflyttning lill måsteinkluderas i den totala kostnadsberäkningen för . Expansioni har dessutom nackdelen atl de tillkommande lokalerna är belägna imoderniserade äldre fastigheter med dåliga interna kommunikationer och delvisbegränsade möjligheter till naturiigt samband med de tämligen avlägsnabyggnaderna på . Tiden för förflyttning till plenisalen kommeratl öka märkbart jämfört med nuvarande förhållanden. Utnyttjandet av detillkommande ytorna kommer atl bli tämligen ineffektivt. Stockholmsstad har visat alt expansionsutrymme ända upp till 50 000 m kontorsyla finns iomedelbar närhet av vid . KU 1977/78:23 16 Närmasttill hands är nybyggnad i kv. Hägem Större på andra sidan Drottninggalan mittemot . Här skulle en tillkommande våningsyla på 10 500 m kunnaerhållas - med kort lunnelförbindelse med nuvarande riksdagshus. Omman ser till expansionsmöjligheterna finns alltså goda skäl för alt riksdagenkvarstannar vid . Del får då förutsättas att kommunen medverkartill att lösa långsiktiga expansionsbehov. Stadsmiljön.Riksbyggnadema på har ett myckel stort kulturhistoriskt värde.Riksdagen har ansvaret för atl de inte vanställs genom okänsliga på- ochombyggnader. Oavsettvilken lösning väljer när del gäller sina egna lokalfrågor finns dessbättre förutsättningar för att riksbyggnaderna tas i anspråk för verksamhet somväl anknyter till deras kulturhistoriska värde. Det har diskuterats alt - istatlig eller regi - använda f d. som konferenscenter,kompletterat med förvaltningslokaler. Inom har utarbetatselt förslag till hur på ett varsamt sätt skulle kunna byggas omtill teater. Möjligheternaför att själv äga sina lokaler är i princip desamma oavsett omriksdagen kvarstannar vid eller flyttar till ochHelgeandsholmen. Oavsettom riksbyggnaderna förblir i statlig ägo eller förvärvas av kommunen kan delförutsättas att de kommer atl återanvändas på ett pietetsfullt sätt. Detföreliggande förslaget från byggnadskommittén inger däremot vissabetänkligheter på den punkten. Förslagetinnehåller en - i vad gäller interiören - mycket god lösning när del gällersjälva plenisalen och till denna angränsande utrymmen. Denna lösning har dockbetingat ett myckel högt pris när del gäller riksbyggnadernas exteriör. Denföreslagna placeringen av plenisalen förutsätter nämligen en tämligen högstilbrylande påbyggnad ovanpå f d. riksbankshusel. Denna skulle helt förändrariksbyggnadernas utseende då de betraktas västerifrån. Ocksåutformningen av Riksplan - med de stora garageinfarterna framför gamlariksdagshuset - inger tvekan. Tilldetta skall läggas atl om lokalisers lill och Gamlastan och dessutom expanderar ytterligare söderut i medför detta atldepartementen flyttar lill södra - och expanderar där. Möjligheterna atlskapa ett levande city i minskas då ytteriigare. Kostnader.Självfallet får inte kostnaderna vara helt avgörande för den långsiktigalösningen på lokalfrågor. När ett beslut tas bör dock de reellakostnaderna vara redovisade. Så är inte fallet i byggnadskommitténs förslag. förslagbygger på att lorg-allemati vet - i 1977 KU 1977/78:23 17 årskostnadsläge - skulle medföra en årskostnad på 37,5 milj. kr., medan årskostnadernaefter en flyttning till /skulle kunna begränsas tillknappt 31 milj. kr. Dessa kostnadsuppgifter har utsatts för en så långtgåendekritik atl de inte, i vart fall inte utan ny expertgranskning, bör kunna liggatill grund för beslut, Stockholmskommuns fastighetskontor hävdar atl årskostnaderna för alternativet Gamlastan/skulle bli så höga som 66 milj. kr. Fastighetskontoretmenar all de statliga beräkningarna skulle ha bortsett från räntor underbyggnadstiden, flyttningskostnader, kostnader för standardhö-jande åtgärderbeträffande Riksplan, kostnader i samband med garagebyggnaden, felbedömning avavskrivningskostnader och kapitalkostnader m. m. Del måste klarläggas ifalldessa påståenden är korrekta. bedömning av grundförslärkningsproblemen har ifrågasatts.Riksbyggnaderna är anlagda på träpålar. De stora ombyggnadsarbetena - främstpåbyggnaden av f d. riksbankshuset och byggandet av det underjordiska garaget -ökar risken för sättningsskador. De myckel stora kostnader som har krävts harinte beaktats i byggnadskommitténs kalkyler. Sammanfattning.Rent funktionellt är byggnadskommitténs förslag om alt flyttar tillGamla stan/tämligen likvärdigt med att stannar vidSergels torg. möjligheter till expansion i direkt anslutning till decentrala sammanträdeslokalerna är något större vid . Frånstadsmiljösynpunkt talar starka skäl mot den förslagna påbyggnaden på f d.riksbanken. Vidare skulle en flyttning av medföra ytteriigare krav pånybyggnader för statsförvaltningen i . Riksdagenligger f n. praktiskt vid , i ett modernt kontorshus, centralt ochnära till alla kommunikationer. I ett folkstyre av svenskt slag är det enfördel att framträder utan alltför stora arkitektoniska åthävor ochinte ligger isolerat i stadsbilden. Den unga generationen svenskar uppleverriksdagshuset vid som den naturiiga hemvisten för . Ettbifall till förvaliningsstyrelsens hemställan innebär atl det fortsatta arbetethelt låses till . Det framlagda utredningsmaterialetkan inte anses komplett. Följderna av en återflyttning lill äri flera fall oklara. I kostnadsberäkningen har de kostnader som uppstår tillföljd av att delar av kanslihuset måste flytta lill ej inkluderats.Grundförstärkningskostnaderna på grund av ombyggnaden av gamla riksdags- ochriksbankshusen och ordnandet av en parkeringsanläggning under Riksplan ärvidare kraftigt underskattade. Detkan då inte vara rimligt alt nu binder sig för genomförande avHelgeandsholmsprojektet och anvisar medel för dess genomförande. Ett avslag påförvaltningsstyrelsens förslag innebär ett uppskov med det slutligaställningstagandet till lokalfrågor. 2 1977/78. KU 1977/78:23 18 nentaplacering blir en fråga för senare delen av . Med hänsyn till dennuvarande byggnadens funktionsduglighet är detta dock en mindre nackdel än altpå nuvarande ofullständiga underlag forcera fram ett beslut med gigantiskakonsekvenser i fråga om stadsmiljö och kostnader. Det är en god tradition förriksdagen att kräva elt fullgott underiag för beslut med vidsträcktakonsekvenser. Imotionen 1977/78:20 av m. fl. (s) hemställs 1. atl avslår förvaliningsstyrelsens förslag1977/78:5, 2. att uttalar sig för all underavsevärd tid behåller sin föriäggning vid så att möjligt rådrumvinns för övervägande av ett nytt alternativ, som långsiktigt kan tillgodoseönskemålet atl i ett hus rymma de centrala riksdagsfunktionema. Motionärernahänvisar lill vad som anförts i KU 1975:13 och motionen 1976/77:589 och anförvidare följande. Desenaste årens utredningsarbete och debatter har belyst vilka problem ochsvårigheter av skilda slag som skulle uppkomma om flyttade tillbakatill och behövde ta i anspråk inte bara det nuvarandekanslihuset ulan också vissa ytterligare fastigheter i . Främstgäller det om det över huvud laget är möjligt alt utan drastiska förändringar iden mycket speciella och känsliga miljön i och kring de gamla riksbyggnadernapå skapa minst lika goda möjligheter för att fungerasom i de nuvarande lokalerna vid . I det längre tidsperspektiv sommåste anläggas - i vart fall om det gäller alt skriva avkapitalkostnader på - framstår det som i högsta gradtvivelaktigt om det nu diskuterade återflyttningsallernativet kan komma alltillgodose de krav som framtida riksdagar kan komma att ställa. Sådana kravberör såväl funktionsfrågor som expansionsmöjligheter och, inte minst, rimligasamband mellan de fem-sex skilda byggnader som enligt förslaget skulle användasför behov. Detvar ett allvariigt misstag atl, som skedde , falla undanför kommuns krav alt arkitektprislävlingen om ett nytt riksdagshusskulle begränsas lill ny- eller ombyggnad på själva . Därigenomomöjliggjordes en förutsättningslös prövning av möjligheterna atl bygga ettnytt riksdagshus på , dvs. på det område som ligger närmastGustaf . I dagens situation framstår det som närmast obegripligt attkommunens önskemål om ett nytt parkeringshus och viss trafikföring i områdetkom all hindra utredningen av ett sådant alternativ som kunde ha inneburit enkonstruktiv lösning av lokalfråga på . Som anförts imotionen 1976/77:589 bör en lösning av riksdagshusfrågan på skegenom att i ett hus placera de centrala riksdagsfunktionerna. 1motionen kommenteras särskilt vissa delar av förvaltningsstyrelsens förslag. Idessa delar anför motionärerna följande. KU 1977/78:23 19 I ett avseende innebär förvaltningsstyrelsensförslag en påtaglig försämring från funktionssynpunkt. Sålunda har gångbron itvå våningar över Stallkanalen mellan kanslihuset och gamla riksbankshuset,vilken tidigare betraktades som en viktig förutsättning för alt haledamotsrummen i kanslihuset och plenisalen i bankhuset, ersatts med engångförbindelse i anslutning lill . Dettainnebäratlriksdagsledamöterna,som har sina rum fördelade över sex våningsplan ikanslihusbyggnadema, efter en i vissa fall promenad först fårtransporteras med hiss till bottenplanet, därefter har att ta sig över tillgamla riksbankshuset via en gång och där åter förflyttasig med hiss eller via rulltrappor till plenisalen på femte våningen. Förvaltningsstyrelsenhar för sin del inte direkt kommenterat denna, såsom vi uppfattar den,väsentliga försämring av förslaget från funktionssynpunkt, men i handlingarnaredovisas ett uttalande av byggnadskommittén om att "planförslageltillgodoser de krav, som byggnadskommittén anser vara av vikt förriksdagen".