bet · G101JuU31 · 1977-12-31 00:00:00 — Utskottetvill (JuU 1975:15 s. 18-19, 1976/77:29 s. 13) framhållabetydelsen av en väl fungerande biblioteksverksamhet vid kriminalvårdensanstalter. Verksamheten får som motionärerna påpekar särskilt stor betydelsevid slutna riksansialler och häkten. Enligt utskottets mening är del angelägetatt den kommunala biblioteksservicen vid kriminalvårdens anstalter kanbibehållas på en godtagbar nivå. Med hänsyn till angelägen- JuU 1977/78:31 10 hetenav att i del rådande statsfinansiella läget iaktta återhållsamhet bör dockregeringens medelsanvisning godtas och yrkandet om ökad medelstilldelning imotionen 672 avslås. Avsamma skäl bör yrkandena i motionerna 672 och 980 om en fastlagdupprustningsplan -som förutsätter att medel fortsättningsvis kan beräknas förfull kostnadstäckning för den kommunala biblioteksverksamheten -lämnas utanbifall. Medhänsyn till angelägenheten av alt biblioteksservicen vid anstalterna ejförsämras vill utskottet tillägga följande. Genom överenskommelser mellankriminalvårdsstyrelsen och kommunerna, eventuellt genom revidering avförefintliga avtal, bör tillgängliga medel kunna disponeras där de bäst behövs,framför allt i slutna riksanstalter och häkten. De som är intagna pålokalanstalt bör såsom utskottet också framhöll kunna beredastillfälle att själva göra boklån i kommunernas bibliotek. Regeringensmedelsberäkning under förvarande anslag föranleder ingen erinran frånutskottets sida. 1. att beträffandeannexet Rödjan avslår motionerna 1977/78:981 och 1977/78:1467, 2. all beträffandelokalanstaltsplatserför kvinnor avslår moiionen 1977/78:666, 3. all beträffandekriminalvårdsanstallerna och avslår motionen 1977/78:670, 4. alt riksdagenbeträffande isolering m. m. avslår motionen 1977/ 78:1468 i denna del (yrkande1), 5. att beträffandeutredning omförhållandena vid kriminalvårdsanstalterna avslår motionen1977/78:1468 i denna del (yrkande 3), 6. att beträffandeintagnas fackliga rättigheter m. m. avslår motionen 1977/78:668 och motionen1977/78:1468 i denna del (yrkande 2), 7. all beträffande planför biblioteksverksamheten vid kriminalvårdsanstalterna avslår moiionen1977/78:672 i denna del (yrkande 1) och moiionen 1977/78:980, 8. att beträffandemedelsberäkningen med bifall till propositionen och med avslag på motionen 1977/78:672i denna del (yrkande 2) lill .Kriminalvårdsanstallerna för /79anvisar ett förslagsanslag av . Regeringen har under punkten F3 (s. 117-119) föreslagit riksdagenall till Frivården för /79 anvisa elt förslagsanslag av . JuU 1977/78:31 1 moiionen 1977/78:984 av tredje vice talmannenKarl m. fl. (fp,s,c, m) hemställs att uttalar attkansliet för skyddskonsulenten i distrikt skall vara kvar iKristinehamn. 1motionen 1977/78:994 av m. fl. (vpk) föreslås att , vidbifall lill yrkande 1 (alt under punkt B 6 i budgetpropositionen1977/78:100 bilaga 5 avslår den begärda anslagsökning som avser 130 nyapolismansljänsler), beslutar öka anslaget under punkt i budgetpropositionenbilaga 5 avseende frivården med motsvarande belopp (yrkande 2). Regeringens förslag under förevarande punkt innebären ökning av anslaget i förhållande lill innevarande budgetår med 23 138 000kr. Enligt vad departementschefen uttalar i propositionen motiverarärendebelasiningen i skyddskonsulenldisirikl en uppdelning i tvådistrikt. I anslutning härtill beräknar han medel för en tjänst somskyddskonsulent och en tjänst som inspektör som han konstaterar atttvå tjänster som handläggare kan dras in. 1 moiionen 994 yrkas all - underförutsättning av bifall lill elt i samma motion framställt yrkande om enminskning med visst belopp av det av regeringen föreslagna anslaget lill : Förvaltningskostnader - beslutar öka anslaget underförevarande punkt med motsvarande belopp. Vidställningslagande till frågorna om anslag till polisväsendet har utskotletavstyrkt bifall lill motionen 994 såvitt gäller polisväsendet (JuU 1977/78:27p. Under hänvisning härtill avstyrker utskottet bifall till motionen såvittgäller kriminalvården. I motionen 984 framställs yrkande av innebörd attkansliet för skyddskonsulenldisirikl skall vara kvar iKristinehamn och inte flyttas till Kariskoga. Yrkandet motiveras främst medlokaliseringspoliliska och kommunikationsmässiga skäl. Kristinehamnsskyddskonsulenldisirikl omfattade fram lill Kris-linehamns domsaga ochKariskoga domsaga,dvs. i , och Storforskommuner samt i län och kommuner. Den 1 januari 1976hänfördes lill distriktet också domsaga, dvs. ,, och kommuner i län. Inom distriktetligger kriminalvårdsanstallerna Skålljärnshytlan utanför Filipslad samtHinseberg och Båtshagen. Distriktet tillhör kriminalvårdens . Motbakgrund av förändringen av distriktets verksamhetsområde fr. o. m. 1976 medgavregeringen i beslut efter framställning av JuU1977/78:31 12 att skyddskonsulentens kanslitidigasiden fick flyttas från tillKarlskoga kommun. hemställde företrädare för Kristinehamnskommun hos regeringen att beslutet skulle ändras och att skyddskonsulentenskansli skulle få vara kvar i . Efler sedvanlig remissbehandling ochberedning lämnade regeringen i beslut framställningen utanbifall. Utskottet, som tagit del av framställningar och andrahandlingar i regeringsärendena, har inte funnit skäl att göra annan bedömningän den som kommit till uttryck i regeringsbesluten. Utskottet avstyrker därförbifall lill moiionen 984. Regeringens medelsanvisning under förevarande punktföranleder inte några särskilda uttalanden från utskottets sida. 1. att riksdagenbeträffande skyddskonsulenldisirikl avslår motionen 1977/78:984, 2. att riksdagenbeträffande medelsberäkningen med bifall lill propositionen och med avslag påmotionen 1977/78:994 i denna del (yrkande 2) till Frivården för budgetåret1978/79 anvisar elt förslagsanslag av . Maskin- och verktygsutrustning m. m. m. fl. anslag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkterna F4-F7 (s. 119 och120) och hemställer altriksdagen för /79 anvisar 1. lill Maskin-och verktygsutrustning m. m. ett reservationsanslag av , 2. lillEngångsanskaffning av inventarier m. m. elt reservationsanslag av 4 200 000kr., 3. till Utbildningav personal m. fl. ett reservationsanslag av , 4. tillKriminalvårdsenheter med särskild budget ett förslagsanslag av . Näiyarande: (), (), (), (), (), i Röslånga (fp),(), (), i Kumla (s), HåkanWinberg (m), i (s)*, (), EllaJohnsson (c), () och (). * Ej närvarande vid betänkandets justering. JuU 1977/78:31 13 1.vid punkten 2 (Kriminalvårdsanstalterna) avLisa (), (), (), iKumla (s), i (s), () och MartinSegerstedt (s), som beträffande annexet Rödjan (moment 1) anser dels alt den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 3 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 4 med "vidanstalten" bort ha följande lydelse: Utskottetvill till en början uttrycka en viss tveksamhet från principiella synpunktermot all en reduktion av kriminalvårdens anslallsplatser avser lokalanstalleroch framför allt öppna platser vid sådana anstalter. En av hörnstenarna ikriminalvårdsreformen var ju en kraftig satsning på lokalanstalter, och förriket i dess helhet föreligger alltjämt en påtaglig brist på sådana anstalter. Visseriigenhar som departementschefen anför beläggningsutvecklingen påtagligt förändratsunder med en markant ökning av antalet intagna som ådömts långafrihetsstraff och därmed också elt ökat behov av slutna riksanstallsplatser.Erfarenheterna är dock enligt utskottets mening alltför begränsade för någrasäkra slutsatser om den framtida beläggningssiluatio-nen. I avvaktan på ettbättre beslutsunderlag finns det därför anledning att tveka införanstallsnedläggningar med vittgående konsekvenser, inte minst för berördpersonal. Närdel gäller Mariestadsanslalten och det därtill hörande annexet Rödjan böruppmärksammas att del inom Boråsregionen finns trelokalanstalter, nämligen Marieslad, Olleslad och . Av dessa harMarieslad - genom annexet Rödjan - och Ollestad öppna platser. Olleslad avsesbli nedlagt när den planerade nya lokalanslalten i slår färdig. Omannexet Rödjan läggs ned, kommer således hela Boråsregionen all slå ulan öppnaplatser bortsett från dem som eventuellt kan komma att inrymmas i Boråsanslallen.En sådan utveckling står i strid med kriminalvårdsreformens grundläggandenärhetsprincip och gör del svårt att följa regeln alt anstalts-vården skallvara öppen om annan placering inte är påkallad av vissa särskilt angivna skäl.Det bör också beaktas att Mariestadsanslalten enligt vad utskottet erfaritutgör en utmärkt fungerande anstalt. a. har kombinationen av slutna ochöppna avdelningar givit ovanliga möjligheter till differentiering av klienteletoch en flexibilitet i behandlingsarbetet som betecknats som unik i svenskkriminalvård. Motbakgrund av del anförda finner utskottet övervägande skäl tala för all detdefinitiva ställningstagandet till nedläggningen av Rödjan får anstå. Fråganbör enligt utskottets mening ånyo prövas då beslutsunderlagetmer entydigt kan visa om den nuvarande tendensen till ökad beläggningfortsätter eller varit av tillfällig natur. Skäl för sådant anstånd utgör ocksådet förhållandet att tillhopa ca 240 anstaltsplatser JuU 1977/78:31 14 kommeratt försvinna genom de beslutade nedläggningarna av anstalterna ,Ulriksfors, Sjöboda och Backen. Vad utskotlet sålunda anfört bör ges regeringentill känna. delsall utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. att beträffande annexet Rödjan medanledning av motionerna 1977/78:981 och 1977/78:1467 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört angående omprövning av beslutet omnedläggning. 2.vid punkten 2 (Kriminalvårdsanstallerna) avGunilla (), som beträffande annexet Rödjan (moment 1) anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 3 med "Enligt utskottets" och slutar på s. 4 med "vidanstalten" bort ha följande lydelse: mening är det från statsfinansiella synpunkter nödvändigt medbesparingsåtgärder också på kriminalvårdens område. Med hänsyn lillbeläggningsutvecklingen kan som departementschefen framhåller en reduktion avanslallsplatser endast komma i fråga beträffande anstalter som inte används förintagna med långa strafftider. Regeringensbeslut om nedläggning av annexet Rödjan vid kriminalvårds-anstalten Mariesladoch den öppna avdelningen Backen vid kriminalvårds-anstalten bör ses motdenna bakgrund. Närdel gäller annexet Rödjan gör sig emellertid enligt utskottets mening särskildasynpunkter gällande. Som framhålls i motionen 981 innebär beslutet angåendeRödjan att blir helt ulan öppen lokalanstalt. En sådanutveckling är svår att förena med reglerna i lagen om kriminalvård i anstaltatt den som undergår fängelse i högst företrädesvis skall vara placeradi lokalanslalt och all inlagen skall placeras i öppen anstalt, om inte annanplacering är påkallad av särskilda skäl. Vidarebor beaktas att den kombination av slutna och öppna anslallsplatser somMariestadsanslalten och Rödjan erbjuder visat sig utomordentligt värdefull frånbehandlings- och differeniieringssynpunkl; bl. a. har det varit möjligt attomgående överföra klienter som misskött sig på Rödjan lill huvudanslalten.Vidare har nya intagna, som man behövt hålla avskilda från mer belastadeklienter, kunnat placeras på Rödjan. Differentieringsmöjligheten har varit avvärde också när det gällt all bekämpa narkotikamissbruket inom anstalten. Motden angivna bakgrunden är det enligt utskottets mening angeläget att annexetRödjan behålls. Detta bör vara möjligt även om antalet platser reduceras med40, nämligen om reduktionen fördelas på huvudanstallen och Rödjan. En lämpligsådan fördelning kan enligt utskottets mening vara all antalet platser minskasmed 20 på såväl huvudanstalten som Rödjan i JuU 1977/78:31 15 överensstämmelsemed vad som föreslagils av den regionala förelagsnämnden vid kriminalvårdensBoråsregion och av företrädare för anstalten. Även om lösningen inte gör detmöjligt alt dra in så många tjänster som förutsatts i regeringens beslut, bördock en inte obetydlig minskning av personalstyrkan kunna ske. Regeringensbeslut rörande annexet Rödjan bör omprövas i enlighet med del anförda. Vad utskottet sålundaanfört bör ges regeringen till känna. delsall utskottets hemställan under I bort ha följande lydelse: 1. alt beträffande annexet Rödjan medanledning av motionerna 1977/78:981 och 1977/78:1467 såsom sin mening gerregeringen lill känna vad utskottet anfört angående reduceringen avplatsanialet på kriminalvårdsanstalten och annexet Rödjan. 3.vid punkten 2 (Kriminalvårdsanstalterna) avLisa (), (), (), iKumla (s), i (s), ()och MartinSegerstedt (s), som beträffande plan för biblioteksverksamheten vid kriminalvårdsanstalterna(moment 7) anser delsatt den del av utskottets yttrande på s. 10 sombörjar med "Av samma" och slutar med "kommunernasbibliotek" bort ha följande lydelse: mening kan de rådande förhållandena på bibliotekssidan inte godtasför framliden. Åtgärder bör därför vidtas för en upprustning av verksamheten.Målet bör vara att staten pålar sig hela del ekonomiska ansvaret. Såsomföreslås i motionen 980 och i linje med yrkandet i moiionen 672 (yrkande 1) börregeringen i nästa års budgetproposition presentera en långsiktig plan förupprustning av biblioteken med prioritering av verksamheten vid häkten ochslutna riksansialler. 1 avvaktan på att en sådan plan framläggs och genomförsbör i kommuner där prioriteringar visar sig erforderliga verksamheten inriktasfrämst på häkten och slutna avdelningar. Intagna på lokalanslalt bör, i linjemed vad utskottet framhöll föregående år, i största möjliga utsträckningberedas tillfälle att själva göra boklån i kommunernas bibliotek. sålunda med anledning av motionen 672 (yrkande 1) och med bifall tillmotionen 980 anfört rörande en plan för biblioteksverksamheten vidkriminalvårdsanstalterna bör ges regeringen till känna. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. att beträffande plan förbiblioteksverksamheten vid kriminalvårdsanstalterna med anledning av motionen1977/ 78:672 i denna del (yrkande 1) och med bifall till motionen JuU 1977/78:31 1977/78:980såsom sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anförl i dettahänseende. vidpunkten 2 (Kriminalvårdsanstalterna) av i Röslånga (fp), sombeträffande intagnas fackliga rättigheter m. m. anför: Såvälfrån principiella som från sociala utgångspunkter är det angeläget atttillvarata de positiva effekter som kan följa av ökad samhällsmedvelenhet ochökad erfarenhet av organiserat samarbete mellan interner. Jag delar visseriigenden uppfattning utskottet anför i sitt yttrande över motionerna, attförhållandet mellan intagna och inte är ett partsförhållande,men detta får inte leda till att de intagnas möjligheter att påverka sin egensituation starkt begränsas. I stället bör vi nu gå vidare och öka de intagnasinflytande i vad gäller situationen på kriminalvårdsanstallerna. Möjligheternaför de intagna alt inom ramen för 36 § kriminalvårdslagen påverka sin situationbör förbättras.