bet · G101LU17 · 1977-12-31 00:00:00 — Såsomframgår av det ovan anförda (s. 5) har en sådan oljeskyddsfond inrättats iFinland den . Utskottetanser det inte f n. erforderligt att , såsom motionären yrkar, begäratt en särskild utredning tillsätts. Utskottet förutsätter att regeringen nogaföljer utvecklingen på området och vidtar nödiga åtgärder för att förbättramöjligheterna för yrkesfisket att få ersättning för skador som vållats avoljeutsläpp. Utskottet hemställde att skulle geregeringen till känna vad utskottet sålunda hade anfört. Utskottets hemställanbifölls av . LU 1977/78:17 10 Efter har föroreningen av havettilltagit kraftigt. Bland olika föroreningskällor har oljeutsläpp tilldragitsig särskilt intresse med hänsyn till de svåra skador som utsläppen kanförorsaka. Det mest kända utsläppet torde vara det som inträffade isamband med tankfartyget grundstötning 1967 utanför . De sammanlagda skadorna till följd av detta oljeutsläpp haruppskattats till ca 65 milj. kr. Ett till sin omfattning ännu störreoljeutsläpp skedde i samband med att den liberianska supertankern föriiste utanför . Oljeutsläppet omfattade helalasten, ca . Skadorna är självfallet ännu inte kända men haruppskattats komma att väsentligt överstiga dem som blev följden av TorreyCanyons grundstötning. Även i svenska farvatten har det förekommit oljeutsläppom än av betydligt mindre omfattning (s. 4). Endastett fåtal oljeutsläpp har förekommit i samband med oljeutvinning till havs. Ettstörre utsläpp i inträffade vid utanförKaliforniens västkust. Skadorna till följd av detta utsläpp har uppskattatstill ca 85 milj. kr., dvs. Inom Nordsjöområdethar förekommit ett större utsläpp, nämligen det som inträffade den 22april 1977 i det norska ékofiskfältet (den s. k. ). Mängdenutsläppt olja har uppskattats till mellan 15 000 och . De direktaskadorna till följd av utsläppet var relativt obetydliga. Det är dock ännu inteklariagt i vilken omfattning utsläppet ledde till skador på den miljön iallmänhet. Imotionen framhålls under hänvisning till att yrkesfisket är ennäring som särskilt hårt drabbas av oljekatastrofer till havs. Bravoolyckanmedförde visseriigen inte någon massdöd bland fiskyngel, eftersom oljeläckankunde tätas på ganska och väderleksförhållandena var gynnsamma. Om enny liknande olycka inträffar kan emellertid, menar motionärerna, förhållandenabli sådana att oljan kommer att förstöra eller allvariigt skada yngel ochyngelplatser. Enligt motionärerna ersätter olje-utvinningsföretagen endastdirekta kostnader för oljebekämpning och styrkta skador på fiskeredskap.Motionärerna yrkar därför att hos regeringen begär att frågan omersättning till yrkesfiskare även vid indirekt inkomstbortfall förorsakat avoljeutvinningsföretag tas upp till behandling på internationell nivå. Utskottetvill till en början erinra om att dels godkände årskonvention om ansvarighet för skada genom förorening av olja och 1971 årskonvention om upprättande av en internationell fond för ersättning av skadaorsakad av oljeförorening, dels antog lagar om ansvarighet för oljeskada tillsjöss och om ersättning från den internationella oljeskadefonden (se s. 5).Ansvarighetskonventionen har trätt i kraft och fondkonventionen kan förväntasgöra detta . Den som drabbats av LU 1977/78:17 II skadatill följd av oljeutsläpp från fartyg har således möjlighet att få ersättninghärför under förutsättning att den skadevållande är känd och skadan inträffarinom eller annat fördragsslutande lands sjöterritorium. Yrkesfiskarnasmöjligheter att få ersättning vid oljeskada begränsas emellertid av att de oftadrabbas av skador som inträffar på internationellt vatten. gavriksdagen regeringen till känna vad lagutskottet hade anfört med anledning aven motion om ersättning till yrkesfiskare för oljeskador. Som framgår avredogörelsen ovan (s. 9) för utskottets betänkande (LU 1975:891)anfördeutskottet att det var viktigt att yrkesfiskarnas möjlighet att erhållaersättning för oljeskador förbättrades. Enligt utskottet borde detta i förstahand ske genom internationella överenskommelser. I den mån yrkesfiskarnasersättningsproblem inte kunde lösas inom ramen för det internationellasamarbetet borde enligt utskottets mening andra möjligheter att förbättrafiskarnas ersättningsskydd övervägas. Utskottet pekade bl, a, på möjlighetenatt inrätta en nationell ersättningsfond, finansierad genom avgifter knutnatill den sjötransporterade oljan. Utskottet förutsatte att regeringen nogaskulle följa utvecklingen på området och vidta nödiga åtgärder för attförbättra möjligheterna för yrkesfisket att få ersättning för skador somvållats av oljeutsläpp. Närdet gäller skador som uppkommer till följd av oljeutsläpp i samband medoljeutvinning från havsbottnen finns f n, inte någon lagreglering motsvarandeden som gäller vid utsläpp från fartyg. Det bör emellertid anmärkas att deföretag som är sysselsatta med oljeutvinning på kontinentalsockeln i Nordsjöngenom frivillig överenskommelse upprättat ett särskilt ersättningssystem förskador vid utvinning av olja från havsbottnen. Ersättning utges tillskadelidande oberoende av vållande från oljeföretagets sida. Utskottet villvidare erinra om att det i antogs en regional konvention förNordsjöområdet om ansvarighet för skada orsakad av sådan förorening genom oljasom uppkommer till följd av utforskning på havsbottnen eller utvinning avmineraltillgångar från denna. Konventionen har ännu inte tillträtts av någonstat. Enligt vad utskottet inhämtat är frågan om tillträde tillkonventionen f n. föremål för närmare utredning inom regeringens kansli.Utskottet förutsätter med hänvisning till frågans vikt att detta utredningsarbetebedrives skyndsamt. Utskottet utgåräven från att regeringen följer utvecklingeninom , när det gäller oljeutvinning, och tar de initiativ somkan bli erforderiiga för att trygga skadelidandes rätt till ersättning. Yrkesfiskarnasmöjligheter att få ersättning för sådana skador på båtar och redskap som kanuppkomma till följd av oljeutsläpp i samband med oljeborrning på havsbottnenmåste med hänsyn till det anförda bedömas som goda. Däremot är möjligheternaatt få täckning för inkomstbortfall till följd av skador på den miljönmycket små. Endast i enstaka fall torde nämligen vid sådana skador någonenskild skadelidande kunna påvisas. Härtill kommer svårigheterna att styrkasambandet mellan oljeutsläppet och de skador som den miljön kan uppvisa. LU 1977/78:17 12 Enligt utskottets mening torde det vara mycketsvårt att med skadeståndsrättslig lagstiftning komma till rätta med frågan omersättning för skador på den rharina miljön. Ersättningsfrågan synes därförböra lösas på annat sätt. proposition med förslag tilloljeansvarighetslag uttalade föredragande statsrådet att det i fråga om deekologiska skadorna fanns anledning att överväga någon form av internationellfondbildning för rehabilitering av skadade miljöer. Utskottet framhöll i sittav godkända betänkande (LU 1973:40) att detta torde vara ett möjligtsätt på vilket ersättningsfrågorna kunde få en godtagbar lösning. Utskottetpekade också på möjligheten att få frågan prövad av den internationellahavsrättskonferensen. Enligt vad utskottet inhämtat har regeringen också verkatför att få frågan behandlad av konferensen utan att ha fått denupptagen på dagordningen. arbete är ännu inte avslutatmen det är osäkert om det kan leda till att någon överenskommelse träffas påhavsrättens område. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att det är angeläget att man genom ett fortsattinternationellt samarbete försöker lösa frågan om ett internationelltersättningssystem som kan ge kompensation till yrkesfisket för skador som tillföljd av oljeutsläpp drabbar den miljö. Med hänsyn till att regeringenredan verkar i sådant syfte och med beaktande av vad uttaladeom vikten av att yrkesfiskarnas ersättningsmöjligheter förbättras anserutskottet det inte nu påkallat med någon särskild framställning från riksdagenssida. Motionen bör därför inte föranleda någon åtgärd. att avslårmotionen 1977/78:258. Näiyarande:Ivan (), (), (). (), (). (), ()*, iGamleby (s), (), (), (),(), (), () och (). *EJnärvarande vid betänkandets justering. GOTAB 57767 Slockholm 1978