bet · G101UU10 · 1977-12-31 00:00:00 — att vid behandlingen av propositionen 1977/78:100, bil. 1. att som sin mening ge regeringen till känna att ingenu-hjälp skall ges till s. k. befrielserörelser, dels motionen 1977/78: 1021 av m.fl. (s) i vad avser yrkandet 5, nämligen 5. beslutar att biståndet till flyktingar ochbefrielserörelser i södra för /79 skall utgå med 110milj. I motionen 532 föreslås att ingenu-hjälp skall ges till s. k. befrielse-rörelser. Yrkandet i fråga har sambandmed ett annat yrkande i samma motion enligt vilket biståndet bör bibehållas påen oförändrad nivå under nästa budgetår. Det senare yrkandet har behandlats ochavstyrkts vid punkten 1 (Anslagsutveckling, planeringsramar m. Det svenska humanitära stödet till nationellabefrielserörelser i södra har lång hävd. Riktlinjerna för dylikt stödfastställdes av i enlighet med statsutskottets utlåtande (SU1969: 62). Grunden för det humanitära biståndet till befrielserörelser i södraAfrika utgörs såsom även rekapitulerats senare av utrikesutskottet (jfr UU1975: 4, UU 1975/76: 14) av resolutioner härom i FN:s generalförsamlingvilka kunnat stödja. Enligt gällande principer kan 3 1977/78. UU 1977/78:10 34 såledeshumanitärt bistånd och utbildningsstöd utgå till befrielserörelser i de fall dåFN:s generalförsamling entydigt tagit ställning mot förtryck av folk, som eftersträvarnationell frihet. har i sitt huvudbetänkande (SOU 1977: 13) uttalat att några nyariktlinjer för detta stöd inte behöver utarbetas samt att det heltöverensstämmer med den förda svenska politiken att fortsätta ochytterligare utöka det svenska biståndet till ifrågavarande befrielserörelser. Detsvenska stödet till befrielserörelserna har bestått av livsmedel, kläder,utrustning för sjukvård och utbildning samt transportmedel. Hjälp har såledesinte lämnats till militära ändamål, något som motionären antyder skulle varafallet. Mot denna bakgrundavstyrks ifrågavarande yrkande i motionen 532. I motionen 1021 yrkas att biståndet till flyktingaroch befrielserörelser i södra skall utgå med 110 milj. kr. under nästabudgetår, dvs. med 25 milj. kr. mer än regeringen föreslagit för samma ändamål.I motionen betonas vikten av en hög planeringsberedskap på detta område,särskilt som händelseutvecklingen kan komma att gå snabbt i både ochZimbabwe. Såsomframgår av propositionen väntas det sammanlagda svenska stödet tillflyktingar, befrielserörelser och apartheidpolitikens offer i södra innevarande budgetår uppgå till ca 60 milj. kr., varav 25 milj. kr. Regeringen föreslär för nästa budgetår en ordinariemedelsram för samma ändamål på 85 milj. kr. Sverigehar varit ett föregångsland på detta biståndsområde och ger alltjämt merhumanitärt bistånd än något annat land till befrielserörelser ochapartheidoffer i södra . I propositionen framhålls att redan nubör vara berett att bidra till kartläggning av personal-och andra biståndsbehovsom kan uppstå i samband med övergång till majoritetsstyre i ochZimbabwe samt att de svenska insatserna, om dessa länder blir självständiga,kan tänkas bli av sådan omfattning att katastrofmedel måste utnyttjas vid sidanav den nu beräknade medelsramen. Motdenna bakgrund avstyrks motionen 1021 i denna del och tillstyrkspropo-sitionens förslag. I propositionen betonas angelägenheten av attSverige i FN och på annat sätt söker förmå även andra givarländer att ökabiståndet till södra frigörelse. I ett interpellationssvar i riksdagenden erinrade utrikesminister om det ansvar somsamtliga biståndsgivande länder bör känna när det gäller försörjning ochomhändertagande av flyktingar från de minoritetsstyrda områdena i södra ,något som från svensk sida betonats i olika internationella sammanhang.Utskottet stöder dessa uttalanden. UU 1977/78:10 35 3.6Beredningen för studiestöd och humanitärt bistånd till afrikanska flyktingaroch nationella befrielserörelser Propositionen(s. 6364) Regeringen tillkallade en beredning förstudiestöd till afrikansk flyktingungdom, den s. k. flyktingberedningen. Är1969 vidgades denna berednings mandat till att omfatta även humanitärt biståndtill nationella befrielserörelser. Flyktingberedningen har i uppdrag att lämnaförslag till regeringen om fördelning av medel för flyktingar och befrielserörelseri södra . Sedanår 1974 har biståndsmedel utnyttjats för humanitära insatser för människor iLatinamerika. Det svenska biståndet till flyktingar och andra utsatta grupper iLatinamerika har en sådan omfattning att regeringen finner det motiverat attha samma beredningsförfarande för denna verksamhet som för det humanitärabiståndet till södra . Enligt propositionen är det i detta läge meständamålsenligt att vidga flyktingberedningens mandat till att omfattahumanitärt bistånd i allmänhet. I den nya beredningen, som skall haparlamentariskt inslag, kommer att ingå personer med erfarenhet av humanitärverksamhet främst i södra och . I detta sammanhang behandlar utskottet motionen1977/78: 1021 av m. fl. (s) i vad avser yrkandet 6,nämligen 6.beslutar ge regeringen till känna vad som i motionen sägs om sammansättningenav den s. k. flyktingberedningen. I motionen 1021 heinställs att beslutarge regeringen till känna vad som i motionen sägs om sammansättningen av den s.k. flyktingberedningen. Ianslutning till det aktuella yrkandet framhålls i motionen vikten av attrepresentanter för folkrörelserna som själva arbetar med flyktingfrågor beredsplats i beredningen, vars mandat enligt propositionen kommer att vidgas tillatt avse humanitärt bistånd i allmänhet. Därigenom skulle värdefull erfarenhettillföras beredningen, heter det i motionen. Somframgår av propositionen kommer i den nya beredningen, som skall haparlamentariskt inslag, att ingå personer med erfarenhet av humanitärverksamhet främst i södra och . Denhittillsvarande beredningen, som haft i uppdrag att lämna förslag tillregeringen om fördelning av studiestöd och humanitärt bistånd UU1977/78:10 36 till flyktingar och befrielserörelser i södra ,inrymmer ett flertal representanter för bl. a. fackliga och religiösaorganisationer. Dessa och andra ledamöter har personlig erfarenhetfrån annat håll av dylik hjälpverksamhet. Det synes naturUgt attfolkrörelseanknytning bibehålls i den nya beredningen och att erfarenhet frånlikartad verksamhet tillmäts vikt vid urvalet av ledamöter. Utskottet haranledning utgå från att så även kommer att ske. Ifrågavarande yrkande i motionen 1021 torde därmed fåanses besvarat. Propositionen (s, 64) För humanitärt bistånd till flyktingaroch andra utsatta grupper i föreslås en medelsram på 21 milj. kr.för /79, vilket innebär en ökning med 3 milj. kr. i förhållandetill innevarande budgetår. 3.8 Katastrofbistånd Propositionen (s. 6568) Under /77 fattadesbeslut om katastrofinsatser till ett värde av 146,3 milj. kr., varav 131,3milj. från anslaget C 2. Bilateralt utvecklingssamarbete och 15 milj. kr.från anslaget C 1. Bidrag till internationella biståndsprogram. Utbetalningarnahar uppgått till 129,4 milj. kr. Fr. o. m. innevarande budgetår är medlen förkatastrofbistånd samlade under anslaget Bilateralt utvecklingssamarbete. Deuppgår till 172,6 milj. kr. Det framhålls i propositionen att utgifterna förkatastrofändamål betydligt understigit de belopp somberäknats. Mot bakgrund av denna erfarenhet och med tanke på förväntadereservationer på anslaget finner regeringen det möjligt att minskakatastrofreserven och därmed öka den andel av anslaget som utnyttjas förlångsiktigt utvecklingssamarbete med enskilda länder. För /79beräknas en medelsram av 70,9 milj. kr. för Katastrofer m. m. En tabell i propositionen visar katastrofhjälpensfördelning . I detta sammanhang behandlar utskottet dels motionen 1911/18: 363 av m. fl. (vpk),vari hemställs UU1977/78:10 37 att beslutar anslå 10milj. till eritreanska rödakorsorga-nisationerna Röda halvmånen och ERA förhumanitära insatser, dels motionen 1977/78:681 av m. fl. (vpk),vari hemställs 1. att riksdagenbeslutar att avsätta 25 milj. kr. i katastrofhjälp till Demokratiskafolkrepubliken , 2. att riksdagenhos regeringen hemställer om förslag till samarbete med Demokratiskafolkrepubliken om bestämda utvecklingsprojekt som kan inpassas i landets5-årsplan 19801985. I motionen 363 föreslås att 10milj. anvisas till eritreanska röda-korsorganisationerna Röda halvmånen ochERA () för humanitära insatser. Enligt vad utskottet erfarit kommer svenskt bistånd denkrigsdrab-bade befolkningen i till godo både genom bidrag till FN:sflyktingkommissariats verksamhet i , där många flyktingar från Eritreauppehåller sig, och genom särskilda bidrag till enskilda organisationershjälpverksamhet i och utanför . () fick under förrabudgetåret ett bidrag om 2 milj. kr. av katastrofmedel för hjälp tilleritreanska flyktingar, och beviljades EFS ett bidrag om . för samma ändamål. Ytterligare en framställning om 3 milj. kr. förEFS:s flyktingprogram i prövas . Under innevarande budgetår har SIDA anslagit ca2,6 milj. kr. av katastrofmedel och förmedlat katastrofkost till olikaenskilda organisationers humanitära insatser i . Hjälpen via dessaorganisationer torde ha fördelats lika mellan ()och Eritreanska röda korset och röda halvmånen. Det anförda visar att beredskap finns för att i mån avmöjlighet förmedla hjälp till de i motionen nämnda organisationerna. Mot dennabakgrund avstyrks motionen 363 om särskild medelsanvisning härför. Demokratiska (Sydyemen) I motionen 681 föreslås attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag till samarbete med Demokratiskafolkrepubliken om bestämda utvecklingsprojekt som kan inpassas i landets5-årspIan för åren 19801985. I samma motion föreslås att avsätter 25milj. i katastrofhjälp till Demokratiska . behandlade (UU 1976/77: 17) likartademotionsyrkanden. Utskottet konstaterade då att visst statligt svenskt biståndindirekt kommit Sydyemen till del , då 3 milj. kr. UU1977/78:10 38 visadesför Svenska Rädda barnens hjälpprogram där, men att det inte förelåg någrafömtsättningar för att som programland uppta ett land med vilket intehaft något direkt utvecklingssamarbete. Enligtvad utskottet inhämtat beviljades Svenska Rädda barnen ytterligare 6milj. kr, för livsmedelsbistånd till Sydyemen. Detta skedde mot bakgrund av envädjan från FN med anledning av torkan i landet som förorsakat enmycket besvärlig försörjningssituation. (WFP) har underfjolåret använt ca vete av det svenska katastroflagret för hjälpinsatseri Sydyemen och fick i samband därmed ett extra transportbidrag om 1,5 milj.kr. Räddabarnen har slutit ett avtal om ett mer reguljärt och långsiktigt samarbete medde yemenitiska hälsovårdsmyndigheterna avseende bl. a. utbildning ochhälsovårdsutrustning. Organisationen har enligt uppgift erhållit ca 1 milj. kr.för detta samarbete från budgetposten Enskilda organisationer, och en ansökanom ytterligare medel prövas f. n. av SIDA. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet båda yrkandena i motionen 681. Utskottet tillstyrker propositionens förslag ommedelsanvisning för katastrofbiståndet under nästa budgetår. 3.9 Biståndgenom enskilda organisationer Propositionen (s. 6869) För /79 beräknas i propositionen, ilikhet med SIDA:s förslag, 90 milj. kr. för bidrag till enskilda svenskaorganisationers biståndsverksamhet. För innevarande budgetår uppgårmotsvarande belopp till 70 milj. kr. har därtill förutsatt attregeringen vid behov kan ta i anspråk ytterligare medel för att tillgodosesynnerligen angelägna och välmotiverade ansökningar. Planeringenbör enligt propositionen ta sikte på en fortsatt ökning av stödet till defackliga organisationernas och den kooperativa rörelsens utvecklingsarbete. Denökade medelsramen bör ge utrymme för ett förstärkt stöd tillmissionssamfundens biståndsverksamhet. Propositionen(s. 6971) Under rubriken program samlasämnesinriktad verksamhet, bredare samarbete, biträdande experter samtprojektförberedelser och resultatvärdering. /77 användes 93,6milj. för dessa ändamål. Medelsramen innevarande budgetår är 185 milj. kr.För /79 beräknas i propositionen 195 milj. kr. UU 1977/78:10 3S I propositionen återges följande tabell över SIDA:smedelsberäkning rörande den ämnesinriktade verksamheten: Utgifter 1976/77 Den ämnesinriktade verksamheten avser ämnesområdensom bedöms vara av särskild betydelse för utveckling och där deinternationella insatserna anses otillräckliga. Verksamheten genomförs i samarbetemed , enskilda internationella organisationer samt institutioner,organisationer och företag i . Den avser globala och regionala projektför metod- och strategiutveckling samt olika former av utbildningsverksamhet. Beträffandembriken Arbetslivsinriktad verksamhet, under vilken SIDA beräknat ett betydandebelopp avseende projekt i grannländer för alternativ sysselsättningtill arbete i de sydafrikanska gruvorna, framhålls i propositionen att sådanainsatser i första hand bör finansieras inom berörda länders vidgade landramar.Därtill finns möjligheten att ta i anspråk katastrofmedel för angelägnainsatser som inte ryms inom landramarna. Därför beräknas inga medel för dettaändamål under anslagsposten Särskilda program. Hänvisning görs i propositionen till motsvarandeavsnitt i fjolårets budgetproposition, där det framhölls att det i vissa fallkan visa sig angeläget att företa begränsade biståndsfinansierade insatserutanför ramen för det långsiktiga utvecklingssamarbetet. Tanken var att sådanainsatser skulle kunna utgöra ett inslag i ett bredare samarbete både med ländermed vilka fortfarande har ett visst långsiktigt utvecklingssamarbeteoch utanför kretsen av biståndsmottagande länder. UU1977/78:10 40 biståndsfinansierad överföring av teknologisk"know-how" vara av intresse för ömse parter. Begränsadeutbildningsinsatser, förinvesterings-studier och mindre samarbetsprojekt påkulturområdet är också tänkbara inslag i ett bredare samarbete. Sådanainsatser behöver inte i samma utsträckning som huvuddelen av resurserna förutvecklingssamarbete begränsas till mycket fattiga länder. Bredare samarbete har främst aktualiserats i tvåsammanhang, dels med vissa länder och med vilka Sverigeförut ingått ramöverenskommelser om tekniskt, industriellt och ekonomisktsamarbete, dels med och , utanför landramarna, för att befrämjaett bredare samarbete i samband med den successiva minskningen av detlandprogrammerade biståndet till dessa länder. Insatserna i ,och administreras av den till utbildningsdepartementetförlagda beredningen för internationellt utbildningssamarbete, medan detbredare samarbetet med handläggs av SIDA i samråd med berörda departement. Under innevarande budgetår kan biståndsmedel komma att användas för insatseri ytterligare något land. Preliminärtberäknas minst 50 milj. kr. för bredare samarbete. I enlighet med SIDA:s förslagberäknas 19 milj. kr. för finansiering av ett hundratal biträdande experter.Regeringen har bemyndigat SIDA att inom ramen för programmet rekrytera sexkandidater från av . För projektförberedelser ochresultatvärdering disponerar SIDA medel för att anlita konsulter. I enlighetmed SIDA:s förslag beräknas för ändamålet 15 milj. kr. I detta sammanhang behandlar utskottet dels motionen 1977/78: 529 av m. fl. (m) ivad avser yrkandet 2, nämligen 2. att beslutar att anslag ur posten"Särskilda program" endast får tas i anspråk om den kubanskainblandningen i upphör eller otvetydigt kan bedömas utvecklas i dennariktning, dels motionen 1977/78: 1021 av m.fl. (s) i vad avser yrkandet 15, nämligen 15. beslutar att anslagsposten Särskilda program skallupptas med 154 milj. kr. i enlighet med vad som anförts i motionen. UU 1977/78:10 41 I motionen 1021 hemställs att anslagspostenSärskilda program för nästa budgetår upptas med 154 milj. kr., dvs. mindre än som föreslagits i budgetpropositionen. Till stöd för yrkandethärom anförs i motionen bl. a. att den redovisning som ges i propositionen ärsynnerligen bristfällig och att det enligt vad motionärerna inhämtat finnsmöjligheter att minska anslagsposten väsentligt. Motionärerna anmäler också enbetydande tveksamhet till storleken av det i propositionen föreslagna beloppetför s. k. bredare samarbete. Undersamlingsrubriken program har i propositionen sammanförts dels sådanämnesinriktad verksamhet, som genomförs av SIDA i samarbete med ,enskilda internationella organisationer samt institutioner, organisationer ochföretag i , dels s. k. bredare samarbete, dels finansiering av s. k.biträdande experter för tjänstgöring inom FN-organens biståndsverksamhet, delsmedel för projektförberedelser och resultatvärdering. Det rör sig sålunda ommycket olikartade ändamål och verksamheter. Förmotsvarande ändamål avsattes 185 milj. kr. för innevarande budgetår.För nästa budgetår föreslås i propositionen en ökning med 10 milj. kr. Denav SIDA äskade medelsramen för den ämnesinriktade verksamheten, 156 milj. kr.,reduceras genom regeringens förslag till 111 milj. kr. Detta har bedömts möjhgtdels genom att medel inte beräknats under denna anslagspost för vissa av SIDAföreslagna sysselsättningsprojekt i grannländer, dels med hänsyntill att en del av den ämnesinriktade verksamheten befinner sig på ettpreliminärt planeringsstadium och att dessutom en icke obetydlig reservationväntas uppstå på anslagsposten. Fördet s. k. bredare samarbetet, som bedrivs dels med länder med vilka Sverigehaft ett långsiktigt utvecklingssamarbete men som befinner sig under gradvisavveckling, dels med vissa icke-biständsmottagande länder men med vilka Sverigeingått ramöverenskommelser om tekniskt, industriellt och ekonomiskt samarbete,finns under innevarande budgetår en medelsram om 25 milj. kr. Det bredaresamarbetet, som initierades , kan avse begränsadeutbildningsinsatser, överföring av svensk "know-how", förinvesteringsstudier och mindre samarbetsprojekt på kulturområdet etc. För nästabudgetår beräknas i propositionen minst 50 milj. kr. för sådant bredaresamarbete. Detta samarbete hålls åtskilt från det långsiktigautvecklingssamarbetet och avser genomgående smärre projekt av ömsesidigtintresse för och berörda länder. Utskottettillstyrker regeringens förslag såväl vad avser vidgad medelsram för det s. k.bredare samarbetet som beträffande Särskilda program som helhet och avstyrkerdärför motionen 1021 i denna del. UU 1977/78:10 42 I motionen 529 yrkas i detta sammanhang att medelur anslagsposten Särskilda program bör få tas i anspråk för räkningendast under förutsättning att den kubanska inblandningen i upphör ellerotvetydigt kan bedömas utvecklas i denna riktning. Yrkandet i fråga har sambandmed ett annat yrkande i samma motion som behandlats och avstyrkts vid punkten3.4 (Samarbete med enskilda länder m. Isamband med tidigare års beslut om en successiv avveckling avbiståndssamarbetet med har för innevarande budgetår avsatts ett belopp av5 milj. kr. för att befrämja ett bredare samarbete med . Det framgår avpropositionen att svensk-kubanska diskussioner förts om sådant samarbetes inriktningoch att ett protokoll härom undertecknats . Underförutsättning av framgång med detta försök att använda biståndsmedel för attfrämja ett bredare samarbete med förutses i propositionen att medel uranslagsposten Särskilda program kommer att tas i anspråk för ändamålet ocksåunder nästa budgetår. Någon precisering av det belopp som kan komma i fråga härförgörs dock inte i propositionen. Utskottet räknar med att det inte kommer attöverstiga innevarande budgetårs belopp, dvs. 5 milj. kr. Mot denna bakgrundavstyrks ifrågavarande yrkande i motionen 529. För en del av de totala kostnaderna förbiståndskontoren, som i övrigt redovisas under anslaget C 4. Styrelsen förinternationell utveckling (se nedan vid punkten 5), beräknas under förevarandeanslag, C 2., ett medelsbehov av 20,7 milj. kr. 3.12 Sammanfattningav propositionens förslag om bilateralt utveck lingssamarbete m. m. För bilateralt utvecklingssamarbete beräknassålunda ett samlat medelsbehov av ca 2 464,6 milj. kr. för /79.Den slutliga fördelningen av medlen inom ramen för anslaget torde få ske genomregeringens beslut. I propositionen hemställssammanfattningsvis att delsgodkänner de däri angivna riktlinjerna för bilateralt utvecklingssamarbete, delsbemyndigar regeringen att avskriva den per uteståendekapitalskulden och eventuellt förfallna räntor på svenska utvecklingskrediteravseende , , , , , , ochTanzania samt Östafrikanska post- och telebolaget och att omvandla eventuellaoutnyttjade medel på dessa krediter till gåva, delstill Bilateralt utvecklingssamarbete för /79 anvisa ettreservationsanslag av 2 . UU 1977/78:10 43 3.13Samlade beslutshemställanden under punkten 3 Under hänvisning till de förslag i budgetpropositionenbeträffande bilateralt utvecklingssamarbete m. m. som närmare redovisats ovanunder delavsnitten 3.13.12 och till de resonemang som utskottet fört underrespektive delavsnitt med anledning av propositionen ooh av motioner vilkaknyter an till ifrågavarande förslag hemställer utskottet sålunda att , beträffande riktlinjer förländersamarbetet m. m. (punkten 3.1), 1. förklarar motionen 1977/78: 1021,yrkandet 1, besvarad med vad utskottet anfört, 2. avslår motionen 1977/78: 1028,yrkandena 1, 2, 5 och 6, att , beträffande ofördelad reserv (punkten3.1), 3. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 16, att , beträffande bundet bistånd ochupphandUng i (punkten 3.2), 4. avslår motionen1977/78: 1028, yrkandet 4, att , beträffande samarbete med enskildaländer (punkten 3.4), 5. avslår motionen 1977/78: 529,yrkandet 1, och motionen 1977/ 78: 1480 angående samarbete med , 6. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 7, angående landram för , 7. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 8, angående landram för Mogambique, 8. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 9, angående landram för , 9. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 10, angående landram för , 10. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 11, angående landram för , 11. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 12, angående landram för , 12. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 13, angående landram för , 13. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 14, angående landram för , 14. förklarar motionen1977/78:1025, yrkandet 1 i den del som avser redovisning av medel för i , besvarad med vad utskottet anfört, 15. avslår motionen 1977/78: 1025,yrkandet 1 i den del som avser förhandsbegränsning av medel för i , UU1977/78:10 44 16. förklarar motionen 1977/78: 1025,yrkandet 2, angående förstudier för projekt i , besvarad med vadutskottet anfört, 17. avslår motionen 1977/78: 1482angående samarbetet med , att , beträffandehumanitärt bistånd till flyktingar, befrielserörelser m. m. (punkten 3.5), 18. avslår motionen 1977/78: 532,yrkandet 1, 19. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 5, att , beträffande den s.k. flyktingberedningen (punkten 3.6), 20. förklarar motionen1977/78: 1021, yrkandet 6, besvarad med vad utskottet anfört, attriksdagen, beträffande katastrofbistånd (punkten 3.8), 21. avslår motionen 1977/78: 363angående , 22. avslår motionen 1977/78: 681angående Demokratiska , attriksdagen, beträffande Särskilda program (punkten 3.10), 23. avslår motionen 1977/78: 529,yrkandet 2, 24. avslår motionen 1977/78: 1021,yrkandet 15, att , beträffande deallmänna riktlinjerna i övrigt för det bilaterala utvecklingssamarbetet m. m., 25. godkänner de ibudgetpropositionen angivna riktlinjerna för bilateralt utvecklingssamarbete, attriksdagen, beträffande skuldavskrivning (punkten 3.3), 26. bemyndigar regeringenatt avskriva den per utestående kapitalskulden och eventuellt förfallna räntor på svenska utvecklingskrediter avseende , , , , , , och samt Östafrikanska post- och telebolaget och att omvandla even tuellt outnyttjade medel på dessa krediter till gåva, att , beträffandeanslagsram för det bilaterala utvecklingssamarbetet (punkten 3.1), 27. med avslag på motionen1977/78: 1021, yrkandet 4, och med bifall till budgetpropositionens förslag till Bilateralt utveck lingssamarbete för /79 anvisar ett reservations anslag av 2 . Information (C 3) Propositionen (s. 7274) För /79 föresläs förinformation i om u-lands-frågor ett reservationsanslag av drygt 16,7milj. kr., vilket innebär en ökning med ca 1,1 milj. kr. i förhållande tillinnevarande budgetårs anslag för samma ändamål.