bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — före dessavoleringstillfällen - utom vid votering nr 8 - förekom inga voteringar, vilketinnebar att endast 30-100 riksdagsmän befann sig i plenisalen närvoteringsklockan började ringa. Övriga riksdagsmän, som inte var frånvarandeeller utkvitterade, befann sig på sina ledamolsrum, på sammanträden iriksdagshuset, i bibliotek, tidningsrum, matsal, foajén etc. Sammanställningenbaseras även på intervjuer med vaktmästarna på plan 6-11 i riksdagshusetshotelldel. följande texten införs beteckningarna: R - Tidpunkt vid vilkenvoteringsklockan ringer V - Tidpunkt vid vilkenvoteringsräkning utförs (tryckning på voteringsknappar) Syftet med observationerna var att uppskatta ellmaximivärde på antalet riksdagsledamöter som förflyttar sig från sinaledamotsrum lill plenisalen mellan R och V. Dessutomskulle observationer göras av den tidpunkt när ledamöterna anländer lillbänkarna i plenisalen efter R. I övrigt har vissa observationer utförtsbeträffande tid som förflutit från R lill del all ledamöterna lämnat rummetsamt val mellan hiss och trappa vid förflyttningen. Metodikvid genomförandet av observationerna En totalundersökning har ej kunnat utföras avpraktiska skäl. innehåller alltför många korridorer, hissar ochtrappor för atl del skall gå atl finna några räkningspunkler (eller snitt), därdet går atl räkna samtliga 11 1977/78. KU 1977/78:23 162 riksdagsmänsom kommer från ledamotsrummen vid R. Dessutom finns det sammanlrädesrum"insprängda" bland ledamotsrummen. Avekonomiska skäl var del givetvis endast möjligt att göra observationer vidnågra av voteringar . Kompletteringar har dock ulförtsgenom intervjuer med vaktmästare på de olika våningsplanen i riksdagshusetshotelldel. Observationernabeträffande andel riksdagsmän som befinner sig på sina ledamotsrum vid R harutförts genom atl elt visst antal rum har bevakats. Antalet ledamöter somkommer ut från dessa rum vid R har sedan antecknats. Även antalet ledamöter somlämnar rummen från del att siste talaren påbörjat sitt anförande har ävenantecknats. Observationerom när ledamöterna anländer till bänkarna i plenisalen mellan R och V har skettgenom bevakning inne i plenisalen. Antalriksdagsmän som förflyttar sig från ledamotsrum till plenisal närvoteringsklockan ringer (R) Eftersom det endast var möjligt atl utföra enurvalsundersökning är del viktigt alt studera variationsorsaker. Antaletriksdagsmän som befinner sig på sina ledamotsrum vid R har antagits variera med a) Avstånd från plenisalen b) Tid (t. ex. lunchtid, ) c) Övriga aktiviteter i huset (t. ex.gruppsammaniräden) d) Tidpunkt efter närmasteföregående votering e) Längd på siste föranmälde talares anförande ijämförelse med angiven lid samt förekomst av repliker och deras längd. Några ledamöter kan antas bege sig till plenisalen före den förväntade tidpunkten för voteringen. Ledamöterna kan följa debatten per radio i sina resp. rum. Om R inträffar tidigare än väntat kommer flera ledamöter alt befinna sig på sina rum än vid en debatt som följer lidsplanerna. O Om en voteringförväntas bli jämn eller inte h) Antalet frånvarande ochutkvitterade ledamöter Genom utförda observationer samt genomkompletterande intervjuer har konstalerals, all a, e och g inverkar på antaletledamöter som befinner sig på sina rum vid R. Även övriga faktorer kan dockförutsättas inverka, dock i något mindre utsträckning. Medstöd av observationerna om andel riksdagsmän som befann sig på ledamotsrum vidR samt med beaktande av ovanstående variationsfaktorer har följande beräknats: Maximalt70 % av ledamöterna kan förväntas befinna sig på sina ledamotsrum vid R. KU 1977/78:23 163 Tidpunktnär ledamöterna anländer till bänkarna i plenisalen efter det attvoteringsklockan har ringt Inledningsvis kan konstateras att avriksdagsledamöterna befann sig i sina bänkar under de debatter som förekom vidundersökningstillfällena. Omedelbartefter det alt debatterna avslutades men före R anlände genast några avriksdagsledamöterna till sina bänkar. Dessa riksdagsledamöter befann sig kringingångarna eller längst bak i plenisalen. Mellan0:00 och 0:50 minuter efter R anlände endast några enstaka ledamöter. Mellan0:50 och 2:45 minuter efter R anlände en konlinueriig ström ledamöter. Flödetökade lill ett maxvärde vid ungefär 1:55 efter R för all sedan avta. Mellan2:45 och 3:00 minuter efter R anlände endast några enstaka ledamöter. Mellan3:00 och 3:20 efter R anlände én enstaka ledamot vid femundersökningstillfällen. V inträffade mellan 3:50och 4:05 efter R vid undersökningstillfällena. Avslutningsviskan omnämnas att av riksdagsledamöterna var frånvarande ellerutkvitterade vid undersökningstillfällena. Tidfrån det att voteringsklockan ringer (R) till det att ledamöterna lämnar sinarum samt val mellan hiss och trappa vid förflyttningen I korridor 11, dvs. korridoren på störstatidsavstånd från plenisalen, hade samtliga ledamöter vidundersökningstillfällena lämnat sina rum 5 sek. efter R. Ikorridor 6, dvs. korridoren på samma plan som plenisalen, var motsvarande tid1:30 min. Enligtuppskattning valde nedanstående andelar ledamöter från varje våningsplan hissvid sin förflyttning till plenisalen efter R. Plenisalen ligger på våningsplan6. Plan Andel med hiss 8 O- 20 96 Figur 7 Flödesvariation i det befintliga 4 Anländande flöde till bänkarna(personer/sek) D-Debatten avslutas R -Voteringsklockan börjar ringa T-Talmannens klubbslag V- Votering med rösträkning Praktisktexperiment beträffande s. k. In- och utpassering. Experimentet utfördes den 25.11.76 på institutionenför trafikplanering, KTH. Ett utrymme med följande mått hade arrangerats (cm). Detta utrymme stämmer väl med en s. k. 24-personershiss med undantag för den exakta formen på hissutrymmet (ytan är dockdensamma). Först kontrollerades om utrymmet rymmer 24personer. Därefter mättes tidsåtgången för in- och utpassage samt den därvidrådande rymligheisstan-darden. Mätpersonalvar 25 st leknologer och personal vid institutionen. Hälften bar ytterkläderför atl fä större kroppsvotym, hälften bar bördor i form av större och mindreportföljer och liknande. Före inpassage stod mälpersonalen avvaktande justutanför hissdörren. Mätning av tidsåtgång för in- och utpassage gjordes förföljande fyra typfall. (ca 1,5-2,0 m/sek) Långsamgång (ca 1 m/sek) Fullhiss (24 pers)" Knappt full hiss (20 pers) Samtligatider mättes exklusive dörrfunktionen. > Mätningen utfördes två gånger medenbart 23 pers. KU1977/78:23 166 Det visade sig att minst 24personer, sannolikt mellan 25 och 30, ryms i hissen med acceptabel rymlighet.Vid 25 personer i hissen ansåg samtliga att rymlighelen var acceptabel samt allde ganska obehindrat kunde exempelvis vända sig om och prata med personenbakom. 3.2 Tidsåtgång för inpassage Råtabell Mätning nr Antal personerGånghastighetTidsåtgång Andel målpersoner som i hissen sek ansåg att man kunnat hålla sin egen takt 24 st 24st 23 st 23 st 20 st 20 st 20 st 20 st Den genomsnittliga tidsåtgången förinpassage (24 pers) kan alltså vid snabb gång sältas lill och vidlångsam gång ca 17 sek. Tidsålgången per person: KU 1977/78:23 En rimlig tidsåtgång bör ligga mellan de för härprövade snabb respektive långsam gång. Förslagsvis 0.6 sek/pers vid fullsatthiss och /pers. vid 20 pers. beläggning. Mätning nr Antal personer GånghastighetTidsåtgång Andel målpersoner som i hissen sek ansåg att man kunnat hålla sin egen takt 10,8') Den genomsnittliga tidsåtgången för utpassage (24pers.) kan alltså vid snabb gång sättas och vid långsam gång ca15 sek, dvs. snabbare än vid inpassage. Tidsålgången per person: En rimlig lidsåtgång bör ligga mellan de för härprövade snabb respektive långsam gång. vid fullsatthiss och /pers. vid 20 pers. beläggning. KU 1977/78:23 168 Det har för del första inte kunnat visas annat änatt en s. k. 24-personers hiss kan rymma 24 personer med acceptabel rymlighet. Fördet andra borde lidsåtgången för in- och utpassage lill en fullsall hiss kunnasättas till /pers. eller totalt resp. 13sek. Härtill kommer tidsåtgång för dörtfunktionen. Denkonstaterade tidsåtgången kan kontrolleras genom att tidsåtgången för passagegenom den och korridoren (dörröppningen) beräknasteoretiskt: Effektivbredd: 1,1 - 2 x 0,15 =0,8 bm Gånghastighet: 1,2 m/sek (något närmare "långsamt" än "snabb") Kapacitet: 1,1 pers/bm och sek =0,/pers 0,8X1,2X1,1 Överenskommelsen är alltså god om man förutsätteratt den effektiva bredden kan sättas lill 0,8 bm, vilket också torde vararimligt för den endast kortidoren. KU 1977/78:23 169 I denna bilaga redovisas beräkningar av hur4-minutersflödet kommer atl variera i ett snitt alldeles intill rulltrapporna.Approximativt kommer den beräknade flödesvarialionen även att gälla för övrigaaktuella snitt mellan hissarna i ledamotsbyggnaden och rulltrapporna iplenisalsbyggnaden. Först kommer en teoretisk beräkning atl ulföras därföljande förutsätts: - Samtliga ledamöter lämnar sina rum 10 sekunderefter det att voteringsklockan börjar ringa - Ledamöterna fördelas jämnt på gånghastighet mellan1,4 och vid korridorförflytiningar och vertikalhastigheter mellan 0,2och vid trappförflyltningar - Ledamöter, som ej åker hiss i ledamolsbyggnaden,använder trapporna intill hissarna. I verkligheten kommer även andra trapporatt användas. Förutsättningen görs för alt förenkla beräkningarna. Förenklingeninverkar ej på slutresultat - Från (edamotsrummet och fram till rulltrappornaförekommer ej någon haslighetsnedsätlande trång passage. 1övrigt gäller samma förutsättningar som redovisats i kapitel 5. B] - Tid från eget rumtill hiss samt väntetid tills hissdörren stängs B2 - Tid från eget rumtill trappa (eller till jämnhöjd med trapporna för plan 1)Cj - Tid från att hissdörren stängs lill all ledamoten går ur hissen C2 - Tidför att gå nedför trapporna D - Tid från hiss eller trappatill rulltrappa i plenisalsbyggnaden E - Tid i rulltrappan inklusivegångtider mellan rulltrapporna F - Tid från rulltrapporna fram till bänk Iövrigt införes följande förkortningar i tabell 1: RN(RL) - Ledamotsrum närmast (längst från) hiss BN (BL) -Ledamolsbänk närmast (längst från) rulltrappa SG (LG) - Relativsnabb (långsam) gång T (H) -Väljer trappa (hiss) i ledamotsbyggnaden FU (SU) - Först(sist) ur hiss Ifigur 8 redovisas resultatet av den teoretiska beräkningen. Genomobservationer vid voteringar i det befinfliga vid torghar konstaterats alt ledamöterna i allmänhet anländer än vad enteoretisk beräkning med ovanslående förutsättningar KU 1977/78:23 Tabell 1 Teoretiskberäkning av flödesvariationer Plan Rum Bänk Gång Vert A 191,206) skullege (jämför figur 7 i bilaga 1). I stort sett skulle en "teoretisk"kurva för vid se ut som i figur 8 eftersomgångavstånd, antal våningar i ledamotsbyggnad m. m. i huvudsak är lika.Figurerna 7 och 8 kan således jämföras. Det gäller således att omforma denteoretiska kurvan till en kurva som beaktar erfarenheter från observationerbeträffande riksdagsledamöternas beteende vid voteringar i del befintligariksdagshuset. Ifigur 9 har en teoretisk och en "empirisk" kurva inritats varefterkurva D, vilken sedan utgör underiag för dimensioneringsberäkningar, harkonstruerats. Enligt kurvan blir toppflödet ca 4,5 pers/sek. KU 1977/78:23 171 Härmed översändes en av fastighetskontorupprättad promemoria angående vid utgörande Stockholmskommuns offert avseende långlidsförhyrning eller förvärv av berördafastigheter. KU 1977/78:23 172 har på begäran av riksdagensförvaltningskontor i promemoria och i offert lämnatriksdagen offerter avseende bl. a. långlidsförhyrning och förvärv av riksdagensnuvarande lokaler m. m. har i skrivelse1977-03-09 begärt besked om kommunens offerter är aktuella ochgiltiga. Med anledning härav har överenskommits att kommunen skall preciserasin inställning i en ny promemoria. Orienteringom det aktuella objektet Utsträckningen i plan av fastigheternaBeridarebanan 34 och 35 framgår av bilagda plankarta, bilaga 1. FastighetenBeridarebanan 34 omfattar hotellbyggnaden med anslutande delar avDrottninggatan och . Fastigheten 35 omfattar bl. a.teaterbyggnaden, hela samt anslutande delar av ,Drottninggalan, m. m. Enligt fastighelsregistret utgör markytanför Beridarebanan34 4 357,0 kvm Beridarebanan35 19 413,8 kvm Summa 23 770,8 kvm Den totala lägenhetsytan (ulhyrningsbar yta isamtliga plan inklusive Brunkebergsfaret) i projektet uppgår till 73 697 kvm.Härav upplåts f n. till 38 601 kvm. Denna yta omfattar ejbiluppställningsplatser. Dessutom uthyrs lill ,, 2 187 kvm. Kulturiokalerna upptar en lägenhetsytaom 17 364 kvm inkl. "Kilen" som lager. Ytor för kommersiella lokalersom butiker, lager och restaurang uppgår till 2 765 kvm. Övriga ylor 12 780kvm, utgörs av garage under Sergelarkaden och i Beridarebanan 34,Brunkebergsfaret m. m. riksdags förvaltningskontor förhyr avStockholms fastighetsnämnd lokaler med en lägenhelsyta av totalt 38 601 kvm exkl.biluppsläll-ningsplalser. Förhyrningen är uppdelad i fyra avtal (se underbilaga2). KU 1977/78:23 173 Avtalen,som är daglecknade vid olika tillfällen, löper tills vidare med 36 månadersuppsägningslid. Hyreskostnaderna inkluderar värmeavgift och utgör per den 1januari 1977 totalt . (exkl. biluppsiällningsplat-ser). Riksdagensservicebolag, , förhyr av faslig-helsnämnden lokalermed en lägenhelsyta av totalt 2 187 kvm. Förhyrningen är uppdelad i fyra avtal(se underbilaga 3). Hyresvillkoren är samordnade med villkoren för riksdagensförhyrningar. Hyreskostnaden för utgör per den Ijanuari 1977 totalt . Möjlighetenatt bilda särskild fastighet endast innehållande lokaler Plankartan, bilaga 1, visar utsträckningen i planav fastigheterna Beridarebanan 34 och 35. Av denna framgår att fastigheternaomfattar väsentligt mer än endast byggnadsdelarna ovan ytgatunätet. Sålunda hörtill fastigheten 34 förutom hotellbyggnaden även anslutande delarav och . På motsvarande sätt omfattar fastighetenBeridarebanan 35 teaterbyggnaden, hela samt anslutande delar avBeridarebanan, , m. m. Ekonomiseringav lokalutnyttjandel har medfört alt är spridda ibyggnaderna och blandade med lokaler för vitt skilda ändamål. Även vidplaneringen av drift, konstruktion och byggande har av ekonomiska skäl deolika byggnadsvolymerna betraktats som en enhet, vilket resulterat i elt långtgående samband mellan olika byggnadsdelar. Brandfråganalstrar specifika krav när det gäller åtskiljandet av olika fastigheter. Härkan nämnas krav på brandmur och anslutande konstruktioners uppläggning pådenna saml utrymningsvägar. Med största sannolikhet skulle enbart dessa krav,som är av byggnadsteknisk art och normalt måste beaktas redan påprojekteringssladiet, omöjliggöra en annan fastighetsindelning. Sammanfattningsvispekar allt på atl elt bibehållande av nuvarande fastighetsindelning är det endarimliga. Kvarlersnamn och fastighetsbeteckningar somförekommer i den följande redogörelsen återfinnes med beteckningarna A-G påbilagda situationsplan, bilaga 4. På situationsplanen har även markeratskronans och kommunens nuvarande fastighelsinnehav. Fastigheter som ägs avkommunen men är upplåtna med tomträtt lill annan än kronan eller kommunen hardock ej markerats. 1) Kvarteren Brunkhalsenoch Brunkhuvudet {A resp. B) omfattar fastighe- KU 1977/78:23 174 ternaBrunkhalsen 1,5,6 och 8 samt Brunkhuvudet 1,2,3 och 4. Kommunen är ägarelill samtliga fastigheter utom fastigheten 1, som ägs avPostverket. Vadgäller del framtida användningssättet av dessa kvarter kan noteras altregeringen i sitt beslut angående departementens placering i SödraKlara-kvarteren i angav atl den preliminära omflyttningsplanen skulleutökas till att även omfatta kvarteret . har emellertidbeslut fattats som medför viss oklarhet om tidplan och omfattning avombyggnaderna i den senast gällande cityplanen City 67,bedömdes den nya våningsylan inom kvarteren Brunkhuvudet och Brunkhalsen uppgåtill ca 30 000 kvm, varav ca 25 000 kvm borde kunna användas förkonlorsändamål. 2) FastighetenBeridarebanan 30 (f d. kvarteret , C) har upplåtits med tomträtt till Tornet. Tomträtten har överiåtits till ,c/o Folkhem. Den innehåller en parkeringsdel med plats för 450 bilar och kontorsdelar mot och Brunkebergslorg med butiker i sedvanlig utsträckning i gatuplanet. Fastigheten har anslutning till en laslplats i Brunkebergsfaret. Genomöverenskommelse med tomträttshavaren är kommunen första-handshyresgäst under entioårsperiod i bl. a. kontorslokalerna. Lägenhetsytan för dessa lokaler utgörca 3 200 kvm. En av kommunens andrahands-hyresgäster är kronan som hyr 1 670kvm. Detbör noteras att tanke har väckts i ett tidigare skede att ordna en förbindelseöver vid mellan fastigheterna Beridarebanan 34 ochBeridarebanan 30. På motsvarande sätt skulle en förbindelse över Herkulesgatanmellan fastigheten 30 och framlida nybebyggelse inom kvarteretBrunkhalsen kunna aktualiseras. 3) Entänkt nybyggnad av fastigheterna Hägern Större 2, 3, 4 och 12 (D) skulle om man förutsätter butiker i bottenvåningen innebära alt ungefär 7 000 kvm vy kan disponeras för kontorsändamål. Kommunikationen mellan en nybyggnad i kvarteret och torde gå att lösa på ett tillfredsställande sätt genom en underbyggnad av . Ytteriigarekontorslokaler inom kv. Hägern Större kan möjligen erhållas om Länssparbankenflnner andra lokaler för sin verksamhet. är f n.tomträttshavare till fastigheten 15 (). Såvitt bekant föreligger långt framskridnaplaner på elt samgående mellan , i vilketfall den sammanslagna bankens administration kommer att föriäggas till kv.Spektern vid . Övriga lokaler i nuvarande faslighet i kvarteret liksom grannfastigheten 14 disponeras huvudsakligen avSvenska och närstående organisationer. För att klarläggamöjligheterna att överta ledigblivna lokaler bör kontakt tagas medLänssparbanken. De aktuella lokalerna beräknas inrymma ca 3 000 m vy kontor. KU 1977/78:23 175 4) 5:e höghuset (E) innehåller drygt 11 000 kvm vykontorslokaler. Hur myckel av dessa lokaler som kan komma attdisponeras av är naluriigtvis svårt atl uppskatta. Del som förefallerligga närmast till hands är att evakuera de lokaler som disponeras avkommun och landsting. Härigenom skulle ca 3 000 kvm vy kontorslokalerfriställas. Ytteriigare evakueringar kan naluriigtvis genomföras om 5:ehöghuset skulle framstå som del främsta alternativet för en samlad lösning avriksdagens expansionsbehov. 5) Fastigheten 55 (F) inrymmer ca 9 500kvm vy för kontorsändamål. Den expansionsmöjlighet för som förefallerligga närmast lill hands när del gäller fastigheten 55 är attianspråkta de lokaler som disponeras av Investeringsbanken. Härigenomerhålles ca 2 400 kvm vy. Övriga hyresgäster inom faslighetens kontorsdel ärRiksdagens Förvaltningskontor, Teleområde och . Underförutsättning att kommunen kan skapa godtagbara ersättningslokaler för denverksamhet som bedrives i de två översta planen i 6) östra (G) kan utnyttja dessa lokaler för expansion. Östra kulturhusetinnehåller totalt 8 881 kvm lägenhelsyta, därav de två översta planen 2 600kvm. Dessa två plan utnyttjas för kulturförvaltningens centrala administrationsamt för konstutställningen (Liljevalchs). Östrakulturhuset har ulförts med stora våningshöjder och dimensionerats för storagolvlasler. Lokalerna är främst lämpade för liknande användning som lokalerna ivästra . För kontorsändamål är lokalerna mindre väl lämpade, dels avekonomiska skäl och dels med hänsyn till att våningsplanens inre delar blirmörka om cellkontor väljes. Sammanfattningsviskan konstateras att expansionsmöjligheterna för synes vara mycketgoda inom området. finns i nära anslutning nyproducerade lokaleroch den fortsatta cityutbyggnaden medger en successiv expansion som, medgemensam planering riksdagen-kommunen, skulle kunna anpassas väl tillriksdagens kommande behov. Totalt torde upp till 50 000 kvm lägenhetsytasuccessivt kunna tas i anspråk för kontorsändamål. Av anmältexpansionsbehov uppgår till ca 15 000 kvm lägenhelsyta . Principiellt är kommunen beredd att övervägaföljande upplåtelse- och förvaltningsformer: långlidsförhyrning, försäljning,tomträltsupplåtelse, bolag och bostadsrättsförening. Långlidsförhyrning innebäralt hyrestiden anges till högst . Kommunen kan lämna optionsrätt till fortsattförhyrning. Försäljning innebär att äganderätten till fastigheterna Beridarebanan34 och 35 överiåtes, varvid kommunen långlidsförhyr kulturlokaler ochvissa andra utrymmen. KU 1977/78:23 176 förutomupplåtelse av marken även samtidig överiåtelse av äganderätten lillbyggnaderna. Också i della fall långlidsförhyr kommunen kulturlokalerna.Bolagsalternativet innebär alt ett gemensamt bolag bildas som hyr ut lokalernatill resp. och kommunen. Vid bostadsrältsaliernalivet uppdelasbebyggelsen i två lägenheter, som upplåtes med bostadsrätt till resp. riksdagenoch kommunen. Utgångspunkterför kommunens offert - längtidsförhyrning Vid sammanträffande mellan representanter förfastighetskontoret och har överenskommits altriksdagen skall erhålla uppgift om kommunens krav för förhyrningsallernalivetresp. Beräkningen av hyror och köpeskilling skallanges per . Beträffande de ekonomiska konsekvenserna för kommunen avhittills lämnade offerter bör följande framhållas. Undertiden 1971-01-01-1981-01-01 har hyran för bestämts huvudsakligen avårskostnaderna vid en alternativ provisorisk föriäggning av ikvarteret på . Eftersom framför allt markkostnaderna påÖstermalm är avsevärt lägre än i city, har det ej varit möjligt för kommunenatt genom den erlagda hyran erhålla självkostnadstäckning baserad på deverkliga räntekostnaderna. Detär i och för sig vanligt förekommande vid nybebyggelse av kontorsbyggnader althyresintäkterna i början av bebyggelsens livslängd ej ger självkostnadsläckningbaserad på verkliga räntekostnader. Hyresintäkterna förutsätts dock i sädanafall kunna höjas i takt med marknadshyrornas utveckling så alt tidigaunderskott uppvägs av framtida överskott. 1kommunens offert har hyra angivits till iprisnivå . Ej heller denna hyra medger självkostnadsläckning baseradpå de verkliga räntekostnaderna. Eftersomdet är angeläget att kommunen erhåller självkostnadsläckning under bebyggelsensberäknade livslängd, bör en avsevärd uppjustering av hyran enligt offert1974-10-01 komma lill stånd för den som börjar och somriksdagen har optionsrätt till. Delta torde komma alt innebära atl riksdagenshyra helt eller delvis anpassas till marknadshyreslägel . De ovan redovisadeförhållandena medför följande nackdelar: För försvåras en objektiv jämförelse medårskostnaderna för alternativet all återflyttar till Helgeandsholmen.Årskostnadema för delta alternativt kommer nämligen ej att undergå sammasprångvisa ökning . För kommunen blir del nödvändigt all ligga ute medavsevärda kapitalbelopp som är hänförliga lill underskotlen under de 35 förstaåren. Dessa kapitalbelopp kan återbetalas först under de därpå följande 25åren. KU 1977/78:23 177 För att undvika dessa nackdelar bör följandeändringar göras av kommunens offert : optionsrätt till fortsatt förhyrningunder ändras till atl avse en optionsrätt till fortsatt förhyrning på samma villkor och med samma beräkningsgrund för hyresbeloppet som för den första . Den offererade hyran för perioden1981-01-01-2005-12-31 uppjusteras så att självkostnadstäckning erhålles . C. Kapitalvärdet av underskotten under perioden1971-01-01-1980-12-31 återbetalas under de därpå följande 50 åren i form av annuiteter som lägges till den tidigare offererade hyran. Det bör understrykas att ovanstående förändringarej innebär någon ändring i den totala hyresdebiteringen för lokalerunder jämfört med offert utan endast en omfördelningi tiden i riktning mot en mer konsekvent tillämpning av självkostnadsprincipen. Iövrigt betingas ändringarna i nedanstående offert , långtidsförhyrning,jämfört med offert helt av atl hyresbeloppet avser prisnivå1977-04-01 i stället för 1974-01-01. Enalternativ konstruktion av offert avseende långtidsförhyrning har ävenupprättats. Enligt denna erhålles en förhållandevis lägre hyra i början , medan hyran i övrigt mer kommer atlutvecklas i enlighet med det allmänna hyreslägel. För perioden som helheterhålles samma ekonomiska utfall som enligt del tidigare alternativet.