bet · G101AU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Ävensysselsättningsutvecklingen har varit positiv för denna del av landet under1970-talet. De fyra nordligaste länen svarade bl. a. för den kraftigastesysselsättningsökningen i riket 1976. Att den utvecklingenhar skett från ett svagare utgångsläge än i Övriga delar av landet har betonatsi ett tidigare avsnitt. kännetecknas dock arbetsmarknadsläget i Norrlandav betydande problem. Orsaken härtill är bl. a. konjunkturläget ochstrukturförändringarna inom bl. a. stål- och skogssektorerna. I Norrbottenspelar dessutom avsättningssvårigheterna för järnmalm en viktig roll. Enligtarbetskraftsundersökningarna () var andelen arbetslösa avarbetskraften i , i , iJämtlands län och i . För riket noterades , fanns det ca 49 000 arbetslösa kassamedlemmar i landet.Över 10 000 av dessa var bosatta i de fyra nordligaste länen. Vidfebruari månads slut registrerades ett betydande antal kvarståendearbetssökande vid arbetsförmedlingskontoren i de fyra länen. Detta gäller i synnerhetNorrbottens län, där inte mindre än 8 500 sökte arbete. Vidsamma tidpunkt uppgick antalet lediga platser i länet till drygt 500, vilketmotsvarar bortemot 17 arbetssökande per ledig plats. Motsvarande relation förövriga län var 8,5 i , 4,8 i samt 10,4 iVästernorrlands län. Föratt komma till rätta med problemen och stärka sysselsättningen har betydanderesurser satts in. Dearbetsmarknadspolitiska insatserna har successivt förstärkts. Antalet personeri arbetsmarknadsutbildning (inkl. företagsutbildning) och beredskapsarbete harökat, vilket framgår av följande sammanställning. AU 1977/78: jan./febr. jan./febr. jan./febr. jan./febr. 3 237 2 193 3 243 1 689 1 118 1 608 4 854 2 640 1492 Vidare har betydande belopp satsats för att främjanödvändiga stmk-turförändringar inom olika branscher som har betydelse förNorrland. Här kan erinras om åtgärder beträffande handelsstålsektorn (prop.1977/78: 87, NU 45 och prop. 1977/78: 59, AU 17) och inom skogsindustrin(prop. 1977/78: 123 och 180, NU 74). Stora belopp har också avsatts förgmvindustrin () och till ASSLs anläggningar i och . Förgruvverksamhet föreslås f. ö. att det skall bli möjligt att lämnalokaliseringsstöd. Särskilt sysselsättningsbidrag av lönekostnadernaföreslås också för gruvföretag med dominerande ställning på en ort (prop.1977/78: 172). Sedanlänge har ansträngningar gjorts att främja industriell utveckling i Norrland.Norrlandsfonden spelar här en viktig roll. Fonden har lill uppgift att främjaden industriella utvecklingen i genom insatser för bl. a. forskning,industriellt utvecklingsarbete samt industriell utbyggnad och nyetablering.Riksdagen beslutade (NU 42) om 10 milj. kr. för verksamheten undernästa budgetår. Härtill kommer 20 milj. kr. som skjuts till av Statsföretag 15 milj. kr. som förs över från medlen för den regionalpolitiskastödverksamheten. Även Stiftelsen Industriellt Utvecklingscentrum i övreNorrland (lUC) med placering i bör nämnas i detta sammanhang,liksom investmentbolaget . Det sistnämnda företaget, som har tillupp gift att främja den industriella utbyggnaden, har fått 25 milj. kr.av staten (NU 1977/78: 40). Utskottetvill härutöver peka på den betydelse som de nya utvecklingsfonderna beräknasfå för den regionala utvecklingen. Verksamheten, som fattade beslutom (prop. 1977/78: 40, NU 34), kommer att starta i de olika länen den1 juli . Närdet gäller insatser som rör i sin helhet vill utskottet slutligenerinra om lokaliseringsstödet. Därutöver har man sökt främja investeringar iNorrland och övriga delar av allmänna stödområdet genom att användainvesteringsfonderna i regionalpolitiskt syfte. Problemsom rör behandlas i flera motioner. Utskottet tar först upp motionen615 av m. fl. (s). Motionärerna pekar på den som de anser oroandevändning i de regionalpolitiska satsningarna som inträffat den senaste tiden.De anser att fått en allt AU1977/78: 23 24 mindre del av det regionalpolitiska stödet och vill altregeringen skall vidta åtgärder för att motverka denna utveckling. Fördelningen i procent av lokaliseringsstödet pä olikaområden och för olika perioder framgår av följande tabell. Inre stödområdet 21 19 Allmännastödområdet (exkl. inre) 56 36,5 Riket iövrigt 14 29 Som framgår av siffrorna har undersenare tid lokaliseringsstödet i större omfattning än tidigare gått till dedelar av landet som ligger utanför det allmänna stödområdet. Detta är en följdav att aktiva stödinsatser i ökad omfattning erfordrats i orter i Syd- ochMellansverige som drabbats av strukturella problem inom näringslivet. En avlokaliseringsstödets uppgifter är just att medverka till att lösa svårighetersom uppkommer i samband med stmkturkriser. Den omständigheten att de nordligalänens andel av lokaliseringsstödet minskat är inte ett uttryck för lägreambitioner än tidigare när det gäller industrisatsningar i allmännastödområdet. Allmänt sett är det inte heller bristen på penningmedel som utgören begränsning för lokaliseringsstödet utan avsaknaden av lämpliga sfödobjekti en omfattning som svarar mot vad som behövs. medutbyggnadsplaner i torde fä allt det stöd som är möjligt, oavsett attstöd i ökad omfattning erfordras i andra delar av landet. Medhänvisning till det anförda och till de pågående övervägandena om de framtidaregionalpolitiska medlen bör motionen inte föranleda någon åtgärd. Även i motionen 607 av m. fl. (s)kritiseras prioriteringarna av det regionalpolitiska stödet. I motionen hävdasatt det inre stödområdet inte får sina särskilda behov tillgodosedda. Motionärernavill därför att regeringen vid handläggningen av enskilda ärenden specielltskall beakta . Det gäller vid tillämpning av den s. koffertprincipen och vid fördelning av bidrag till kommunala industrilokaler.Motionärerna efterlyser också ett särskilt program för Vindelälvsområdet.Slutligen vill motionärerna att inför arbetet med den kommanderegionalpolitiska propositionen skall betona att det är nödvändigt att bestämtprioritera inland. Utskottet delar motionärernas uppfattning om deregionalpoUtiska problemen i det inre stödområdet. Det finns alltjämt ett behovav att ge kraftigare stöd i detta område än i övriga delar av landet. Ett uttryckhärför när det gäller den utsatta del av inre stödområdet som Norrbottensinland utgör är det förstärkta introduklionsstöd i Norr- AU 1977/78: 23 25 bottenslän som införde . För utskottets majoritet var det därvidviktigt att bibehålla skillnader i insatser mellan inre stödområdet och övrigadelar av allmänna stödområdet. Det av motionärerna nämnda bidraget tillkommunala industrilokaler är i första hand inriktat på orter i inrestödområdet. Utskottet har tidigare i betänkandet avvisat krav fränsocialdemokratiskt håll på en mer restriktiv användning av detta bidrag. Ifråga om insatser i Vindelådalen får utskottet hänvisa till att regeringen haraviserat en proposition med förslag tillsysselsättningsskapande åtgärder i området. Medhänvisning till det anförda och då det finns anledning räkna med att frågan ombehovet av särskilda stödinsatser i inland utan någon särskildframställning från sida kommer att behandlas vid utformningen av deregionalpoUtiska medlen bör motionen 607 inte föranleda någon åtgärd. Idetta sammanhang tar utskottet också upp motionen 817 av (vpk) och (vpk). Motionärerna föreslår som en åtgärd att främjautvecklingen i att ett regionalt utvecklingsinstitut skall Inrättas.Institutet skall ha forskningsuppgifter med tyngdpunkt påsysselsättningsutvecklingen i . De fackliga organisationerna föreslåsfå ett starkt inflytande på verksamheten. Utskottetvill med anledning av motionärernas förslag hänvisa till att det finns planersom går ut pä att expertgmppen för regional utredningsverksamhet (ERU) skallregionalisera sin verksamhet, så att en större del av arbetet förläggs tilluniversitetsorterna. Enligt tilläggsdirektiv i är skall nämligenERU anvisa vägar för hur regionala samverksgrupper kan organiseras i de skildahögskoleregionerna. Utskottet utgår från att i ochhögskolan i kommer att få viktiga uppgifter på det aktuella forskningsområdet.En sådan utveckling ligger i linje med motionärernas önskemål. Med hänvisningdärtill och dä utskottet inte är berett förorda att man inrättar ett särskiltforskningsinstitut avstyrks motionen. Norrbottenslän befinner sig, som sagts, i ett synnerligen besvärandearbetsmarknadsläge. För att lämna förslag till konkreta åtgärder som kanförbättra sysselsättningen i länet tillsattes ett särskiltorgan, Norrbottendelegationen (I 1976: 04; ordförande: landshövding ). I delegationens uppgift ingår dels att föreslå och samordna dearbetsmarknadspolitiska, regionalpolitiska och näringspolitiska åtgärder somkan vidtas på länsnivå, dels att till konkreta projekt vidareutveckla sådanaförslag till åtgärder som kräver beslut på central nivå. Delegationen harpresenterat en rad förslag, av vilka en del redan kommit till utförande. Blandförslagen kan nämnas byggande av mellanriksvägen KirunaNarvik, intensifierad AU 1977/78: 23 26 mineralprospektering,utbyggt transportstöd, näringslivsinriktade insatser i malmfälten samtprospekteringsinsatser i kommun. På delegationens förslag hardessutom 15 milj. kr, satsats som särskilt stöd till jordbruk och skogsbruk ilänet, Behovetav åtgärder i har vidare tagits upp i en inter-pellationsdebatt den10 februari (RD 1977/78: 77) samt i näringsutskottets betänkande1977/78:50 med anledning av propositionen 1977/78: 96 om medelstillskott tillLuossavaara-Kiimnavaara AB för att upprätthålla viss sysselsättning. Utskottethar i det här sammanhanget alt behandla motionen 820 av m. (s) med yrkande om att en speciell arbetsgrupp för skall tillsättas. Imotionen hänvisas bl. a. till de problem som uppstår i kommunen till följd aven betydande neddragning av personal vid . Utskottetär medvetet om de allvarliga problemen i komv mun. Utskottet villemellertid inte föreslå en särskild delegation för kommunen utan anser attsysselsättningsfrågor som rör lämpligen bör behandlas inom ramen förNorrbottendelegationens verksamhet. Som tidigare redovisats har delegationenf. ö. föreslagit att prospekteringsinsatser skall göras i kommunen. Enligt vadutskottet inhämtat har med anledning därav ett undersökningsprogram avseendeprospek-tering i kommunen tagits fram av geologiska undersökning(SGU). Programmet, om det förverkligas, beräknas ge ett 60-tal sysselsättningstillfälleni kommunen . Beslut i frågan väntas . Utöver det sagdanoterar utskottet att liksom och fått ett extra skatteutjämningsbidrag. Medhänvisning till det anförda bör motionen 820 inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Somtidigare nämnts har befolkningsutvecklingen i totalt settvarit positiv . Länet uppvisar emellertid påtagligainomregionala balansproblem med en vikande befolkningsutveckling i inlandetoch expansion i tätorterna . Utvecklingen i länet inomtekoföretagen, den träarbetande industrin samt viss malmbrytning ger anledningtill oro för sysselsättningen. Situationeni las upp i motionen 1350 av m. fl. (s).Motionärerna pekar bl. a. på oron till följd av osäkerheten om utvecklingennär det gäller tekoföretagen i , , och samtkonsekvenserna av att malmbrytningen i Adakområdet läggs ned. Vidare uttalasatt de statliga omlokalisering-arna till inte blivit vad manräknat med. Motionärerna kräver mot denna bakgrund kraftfulla insatser frånsamhällets sida i länet. Utskottet vill försterinra om de i det föregående nämnda åtgärderna AU 1977/78: 23 27 somrör samtliga här aktuella Norrlandslän. Utskottet delar motionärernas oro förkonsekvenserna för sysselsättningen av strukturförändringarna inomtekosektorn. Utskottet utgår från att de samhällsekonomiska aspekterna tas medvid bedömningen av hur verksamheten skall organiseras . Länsstyrelseni har i likhet med en del andra länsstyrelser fält i uppdragatt tillsätta en arbetsgmpp för att samordna erforderliga regional- ochsysselsättningspolitiska insatser pä orter som drabbas av strukturförändringarinom stål- och tekosektorerna. Gmppen skall bl. a. kartlägga expansionsmöjligheternainom andra branscher än stål och teko och därvid hålla fortlöpande kontakt medindustridepartementet. Pä central nivå verkar en grupp med företrädare förberörda departement och med anknytning till etableringsdelegationen i industridepartementet.Den centrala gruppen har till uppgift att dels utarbeta egna förslag tillåtgärder, dels samordna åtgärder på central nivå som rör bl. a. Västerbottenslän. För verksamheten både pä central och regional nivå har anslagits medel förbl. a. konsultinsatser (se prop. 1977/78: 125, AU 34). Fråganom statliga omlokaliseringar till utreds f. n. En utredningsmanhar fått i uppdrag att lägga fram förslag till lokalisering av ny verksamhettill med effekter jämförbara med vad en flyttning av statensbakteriologiska laboratorium till skulle ha gett. En första delrapport harnyligen redovisats (DsB 1977: 11). Somnämnts tidigare i betänkandet avser regeringen att lägga fram enproposition med förslag till åtgärder i Vindelådalen. Utskottethänvisar slutligen till det pågående länsplaneringsarbetet, som avses bli meråtgärdsinriklat . I det sammanhanget bör nämnas att länsstyrelseninitierat projektet som syftar bl. a. till mer åtgärdsinriktadregional planering i främst inlandskommunerna. Medhänsyn till vad sålunda redovisats och till vad sagts om väntadeförslag till nästa om regional- och näringspolitiken föreslårutskottet att motionen inte föranleder någon åtgärd. kännetecknas av inomregionala balansproblem. I ökadebefolkningen med ca 3 000 personer medan flertaletövriga kommuner fick vidkännas minskning. Nästan hälften av de anställdaarbetade i . De lokala arbetsmarknaderna är ensidiga, och länet är detminst industrialiserade i riket. Jämtlandsproblem tas upp i motionen 1347 av m. fl. (s). Motionärernavill ha snabba åtgärder för att vidareutveckla näringslivet och därmed ökasysselsättningen i . Några konkreta förslag läggs inte fram. Utöver vad utskottettidigare redovisat om åtgärder som berör de fyra AU1977/78:23 28 nordligaste länen vill utskottet särskilt nämna det arbetemed åtgärds-inriktad planering som bedriver i form av projektet. Projektet omfattar en undersökning av möjligheterna attsprida den industriella tillväxten i östersundsområdet till övriga delar avlänet. Vidare prövar man möjligheterna att inom länet vidareförädla sågatvirke. Aktion Z leds av en projektledningsgrupp med representanter förlänsstyrelsen och . Landshövdingen är ordförande i gmppen. Statligabidrag begärs efter hand som olika projekt aktualiseras. Härutöver kan nämnasatt bl. a. påbörjat utredningar om skogsbruket och omutvecklingen inom turism samt att fått medel för att arbeta frammetoder för att kartlägga lokala arbetsmarknader i länets glesbygder. Som framgår av det anförda bedrivs inom länet ettomfattande arbete som har till syfte att vidareutveckla näringslivet och därmedöka sysselsättningen i länet. Med hänvisning härtill och till vad tidigaresagts om de väntade förslagen till nästa bör motionen 1347 inte föranledanågon åtgärd. Inom uppvisar Ange, ochSollefteå de allvarligaste problemen med bl. a. vikande befolkningstal. Underden senaste fyraårsperioden har de tre kommunerna förlorat bortemot 2 500invånare. Antalet kvarstående sökande vid arbetsförmedlingarna i länet uppgickvid febmari månads slut till 4 345. Under samma månad uppgick antalet personeri arbetsmarknadsutbildning och i beredskapsarbete till över 6 000. För att komma till rätta med sysselsättningsproblemen,främst i Ange och samt de inre delarna av , harigångsatts ett särskilt projekt, "Inland Y". Avsikten med projektetär att få till stånd en kraftsamling genom att förstärka och kompletterabefintliga resurser inom länet. I projektet sarnverkar statliga länsorgan,landsting, kommuner, näringsliv och arbetstagarorganisationer för attförverkliga länsprogrammets innehåll. De särskilda svårigheterna i Ange kommun behandlas imotionerna 617 av m. fl. (s) och 823 av (vpk). I båda motionerna yrkas att ett statligt industricentrum skall byggas iAnge. När tog ställning till den fortsattautbyggnaden av statliga industricentra (prop. 1975/76: 185, InU 43, rskr 369)beslöts att verksamheten skulle utvidgas till i första hand och Haparanda.Därefter skulle Ange och komma i tur. En industricenter-anläggning iLjusdal har börjat byggas, och i beräknas också byggnadsarbetenakomma i gång. Ytterligare utvidgning av verksamheten är beroende avmöjligheterna att skaffa hyresgäster till lokalerna. Som framgår av det anfördaligger emellertid Ange väl till under förutsättning att lämpligaindustriföretag är intresserade att hyra lokalerna. AU 1977/78: 23 29 Utskottet vill härutöver hänvisa till att iregeringens riktlinjer för regionalpolitiken i betonas attSJ:s verksamhet i Ange bör uppmärksammas i statsmakternas och SJ:s planeringmed hänsyn till verksamhetens stora betydelse för arbetsmarknaden i Ange, Medhänvisning till det anförda bör motionerna inte föranleda någon åtgärd. Gävleborgslän har totalt sett ökat sin befolkning med ca 2 400 personer . Inom länet uppvisar dock kommunerna befolkningssiffror. I har invånarantalet gått ned med . Arbetsmarknadslägeti länet är f. n. mycket ansträngt. uppgick andelen arbetslösa avarbetskraften enligt AKU-undersökning-arna till mot i riket. Vidfebruari månads slut var antalet kvarstående sökande vidarbetsförmedlingen ca 4 600 medan antalet kvarstående,lediga platser endast vardrygt 650. Detta iimebär att antalet sökande per ledig plats uppgick till igenomsnitt ca 7. Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning och iberedskapsarbete var under samma månad sammantaget ca 7 500, en ökning med ca 4650 jämfört med . Järn-och stålindustrin har en avgörande betydelse för sysselsättningen i den del avlänet som utgör. Detta framgår av följande uppställning med siffrorfrån är 1975. Kommun Andel av totala industrisysselsättningen Situationeni länet las upp i fyra motioner. BertilMåbrink (vpk) begär i motionen 1346 att en statlig industri-ochsysselsättningsplan utarbetas för . Enligt motionären krävs 18500 nya arbetstillfällen fram om befolkningsmålet på 305 000invånare skall kuima nås. I motionen presenteras ett förslag omsysselsättningsskapande åtgärder pä kort sikt. På lång sikt är enligtmotionären enda lösningen socialism och planhushållning. Wivi-AnneCederqvist (s) och i (s) yrkar i motionen 810 attregeringen vid nyetablering av företag och utiokalisering av statlig verksamhetskall medverka till att näringslivet på bruksorterna i Gästriklanddifferentieras. Imotionen 1716 av () om regionalpolitiska insatser i Gävleborgslätt uttalas att erfarenheterna från länet bör tillmätas stor betydelse vidutformningen av förslag till nya avgränsningar och princi- AU 1977/78: 23 30 Motionären ifrågasätter den nuvarande stödområdesindelningen.Han menar att behoven i olika kommuner inom länen skall vägas mot varandra ochatt man skall satsa mest pä de allvarligast utsatta kommunerna. Vidare vill motionärenha ett riksdagsuttalande av innebörd att skall likställas medövriga län i i fråga om statlig upphandling. Somtidigare sagts är avsikten att länsplaneringsarbetet skall bli meraåtgärdsinriklat. Inom ramen för det arbetet bör man arbeta fram planer förökad sysselsättning. Med hänvisning därtill och då utskottet inte delar dengrundsyn som återspeglas i motion avstyrker utskottet densamma. Enav huvuduppgifterna vid utvecklingen av näringslivet i ärotvivelaktigt att differentiera arbetsmarknaden i bmksorterna. De olika gruppersom tillsatts för strukturomvandlingen av specialstålindustrin och vilkasarbete omfattar bl, a. har som uppgift att söka lösa frågor avdenna typ. De i motionen 810 upptagna problemen kommer att behandlas i detsammanhanget, och med hänsyn därtill bör motionen inte föranleda någon åtgärd. Inteheller de aktuella yrkandena i motion bör leda till någotinitiativ från sida. Frågan om stödområden och deras framtidafunktion kommer att behandlas av sysselsättningsutredningen i dess till höstenaviserade betänkande. När det gäller principerna för statlig upphandling harinrikestitskottet tidigare uttalat (InU 1975: 7) att det bör vara möjligt attinom ramen för gällande regler tillgodose regionalpolitiska intressen av detslag som tas upp i motionen. Befolkningeni har ökat med bortemot 6 000personer. Negativ befolkningsutveckling redovisas emellertid i , ,, samt , Sysselsättningssituationenhar försämrats påtagligt . Antalet kvarstående sökandevid arbetsförmedlingen uppgick vid februari månads slut till bortemot 3 700medan antalet lediga platser inte översteg 800. Antalet personer iarbetsmarknadsutbildning fördubblades febmai-i 1977februari1978 och uppgick vid den sistnämnda tidpunkten till ca 3 250. Även antaletpersoner i beredskapsarbete ökade och var i februari 1978ca 1900. Länetär ett av de län som drabbats hårdast av strukturkriser. Handels- ochspecialstålindustrin liksom gm-werksamheten har stor betydelse fördenna landsdel. Här kan nämnas orter som , , ochSmedjebacken. Gmvorna är relativt små men har ofta stor betydelse för de orterdär de är belägna. I länets nordvästra del, främst kommun, finns enbetydande skinnvamindustri, som pä senare år haft svårigheter. Behovetav sysselsättningsskapande åtgärder i länet tas upp i två motioner. AU 1977/78: 23 31 I motionen 1325 av m. fl. (s)yrkas att hos regeringen skall begära att åtgärder för näringslivetoch sysselsättningen i länet skall upptas till skyndsam prövning. a. att arbetsiharknaden i länet har försämrats under senaretid. Ytterligare försämringar befaras inom bl. a. stål-, skogs-, byggnads- ochtekobranscherna. Mot denna bakgrund kräver man en förstärkning avnäringslivels utvecklingsmöjligheter, tryggande av arbetstillfällen ispeciellt utsatta regioner i länet samt stöd till de dominerande branscherna.Motionärema framhåller vidare behovet av en strukturfond samt särskilt lokaliseringsstödtill Västbergslagen, De vill vidare ha en samordnad plan för omstmktureringinom special-och handelsstålsektorerna. Slutligen begärs åtgärder för att ökabyggnadsverksamheten. Lars-OveHagberg (vpk) yrkar i motionen 815 att regeringen skall ta framutvecklingsplaner för dels , dels övriga län i Bergslagen. Imotionen skisseras innehållet i en utvecklingsplan för . I detsammanhanget begärs att stålindustrin bevaras, att verkstadsindustrieretableras, att träförädlingsindustrier i norra och västra byggs uppsamt att handelspolitiska åtgärder vidtas för att bevara skinn- ochtekoindustrin. Utskottetdelar i och för sig den uppfattning som återspeglas i motionerna beträffandesysselsättningssituationen i länet. Somframgår av vad sagts i betänkandet arbetas det på olika håll intensivtmed de branschfrågor som är en huvudorsak till sysselsättningsproblemen iKopparbergs län. En särskild framställning till regeringen på gmnd avmotionerna kan inte anses erforderlig, då problemen redan är i hög graduppmärksammade. Liksom i övriga delar av Bergslagen, däribland Västmanlandslän, kommer den pågående strukturomvandlingen av främst stålindustrin attinnebära stora påfrestningar . Möjligheterna att finnaavsättning för företagens produkter och differentiera arbetsmarknaden äravgörande för sysselsättningsfrågornas lösning på . Det är därförbetydelsefullt att man på ett effektivt sätt använder den övergångstid somskapats genom särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser för att finnalösningar som pekar framåt. Liksomde andra skogslänen har betydande inomregionala problem.Befolkningen i länet har den senaste fyraårsperioden ökat något, men helaexpansionen ligger i Karlsladsområdet, Glesbygdsområdena i norra och östradelarna av har en negativ befolkningsutveckling. Arbetsmarknadslägeti länet är besvärligt. Enligt arbetskraftsundersökningarna under förstakvartalet uppgick andelen arbetslösa av arbetskraften till mot 2,4 %i riket. Antalet kvarstående sökande vid arbetsförmedlingarna i länet vidfebruari månads slut var ca 5 300. AU 1977/78: 23 32 Dekvarstående lediga platserna uppgick till drygt 600.