bet · G101KU10 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motioner om tidpunkten för allmänna val m. m. 1 motionen 1975/76:522 av () yrkasatt beslutar alt av regeringen begära tillsättandet av enparlamentarisk utredning med uppgift alt utarbeta förslag om allmänna val påvåren, omläggning av budgetåret och införandet av allmän motionstid vid riksmötetsbörjan i enlighet med vad som förordas i motionen. Imotionen anförs att omläggningen av riksdagsåret medfört vissa problembeträffande arbetsförhållanden. En väg att komma till rätta meddessa skulle enligt motionen vara att förlägga de allmänna valen ochlägga om budgetåret lill kalenderår. Dessa frågor behandlades av grundlagberedningeni en diskussionspromemoria, betecknad Allmänna val (SOU 1970:27).Enligt motionen bör vidare övervägas införandet av allmän motionstid ianslutning till början . Imotionen 1976/77:587 av () och () yrkas attriksdagen hos regeringen begär tilläggsdirekiiv för utredningen om denkommunala demokratin beträffande den gemensamma valdagens konsekvenser för denkommunala demokratin samt att hos regeringen begär att en utredningtillsätts för att utvärdera och analysera erfarenheterna av den gemensammavaldagen vid 1970, 1973 och val. Imotionen lämnas en rad synpunkter på konsekvenserna för den kommunalademokratin med gemensam valdag. Mot bakgrund av bl. a. den senaste valrörelsenfinns det enligt motionen anledning att ingående studera avvägningen mellan denrikspoliliska och den kommunalpolitiska andelen av massmedias valbevakning. motionen begärda utredningsarbetet bör utmynna i ett förslag till ,antingen för en bevarad gemensam valdag på grund av i utredningen redovisadebedömningar eller i ett förslag till skilda valdagar för riksdagsval resp.kommunala val. Argumenten för en ändring av nuvarande ordning bör enligtmotionen kompletteras med förslag till åtgärder beträffande mandattidernaslängd i de skilda valen. Imotionen 1976/77:996 av () yrkas att beslutar delsatt av regeringen begära förslag om avskaffande av den gemensamma valdagen förå ena sidan kommunfullmäktige- och landstingsval och å andra sidan riksdagsvaldels att av regeringen begära förslag till utformning av kommunalvalen ienlighet med det system som skisseras i motionen saml dels av regeringen begäraförslag till grundlagsändring så att fyraåriga mandatperioder för riksdageninförs. 1 1977/78. KU 1977/78:10 2 I motionen framhålls bl. a. alt ett avskaffande avden gemensamma valdagen med all säkerhet skulle öka intresset för kommun- ochlandstings-frågor och därmed också öka kommunalvalens betydelse. Ett system meddirektvalda kommundelsråd skulle också bli lättare att administrera med skildavaldagar. som den gemensamma valdagen avskaffas bör enligt motionenfyraåriga mandatperioder införas. Det skulle ge såväl regeringen som densittande majoriteten i kommuner och landsting större arbetsro. När en ny regeringtillträder , är en stor del av arbetet på dess första budget redan gjortav den avgående regeringen. Den nya regeringen för bara lillfölle att läggafram en budget innan nästa valrörelse i praktiken startar. En övergång tillfyraåriga mandatperioder skulle enligt motionen kombineras med ett system, därde kommunala valen sker region vis i tre omgångar under tre olika år medfyraåriga mandatperioder. Några kommunala val behöver sålunda inte genomförasunder ordinarie riksdagsvalår. Ett sådant system skulle kraftigt minskariskerna för att kommunalvalen uppfattas som en rikspolilisk opinionspejlinginför ett kommande riksdagsval. Angående motiveringarna iövrigt hänvisas lill motionerna. Vårval,omläggning av budgetåret m. m. Den i motionen 1975/76:522 omnämndadiskussionspromemorian Allmänna val (SOU 1970:27) som på sin tidframlades av grundlagberedningen hade i stora drag följande innehåll: Valet skulle enligt huvudregeln äga rum tredjesöndagen . Mandatperioden för den nyvalda skulle börja den 10juni, medan arbetsår skulle inledas den 1 september.Statsverkspropositionen skulle med den föreslagna ordningen läggas fram ibörian av september. En fördel härmed angavs vara att därmed skullefö slatsverkspropo-sitionen så snart arbetsåret börjar. Vidare skulle en nyregering som träder lill efter valet fö på sig att påverkabudgetförslaget. En ytteriigare fördel skulle vara alt kanslihusetsbudgetarbete i huvudsak kom att äga rum under tid då inte var samlad.En nackdel angavs däremot vara att systemet skulle innebära inskränkningar iviss kanslihuspersonals sommarledighet. Ett ofrånkomligt element i envårvalsmodell angavs vara en omläggning av budgetåret till kalenderår.Sammanfattningsvis framhölls i diskussionspromemorian bl. a. att vårval bättreän höstval tillgodosåg möjligheterna fören ny regering att påverkastatsverkspropositionen och att fö en ökad koncentration av budgetarbetet iriksdagen, vilket i sin lur borde verka i riktning mot en bättre överblick överoch samordning av budgetbehandlingen. I sill slutbetänkande med förslag till nyregeringsform och ny riksdagsordning (SOU 1972:15) vidhöll grundlagberedningensin i diskussionspromemorian redovisade positiva syn på vårvalsfrågan menkonstaterade atl den viktiga förutsättningen med budgetårets förläggning tillkalenderår inte KU 1977/78:10 3 kundeuppfyllas förrän den då pågående budgetutredningen redovisat sinaställningstaganden. gemensam reservation från representanterna i grundlagberedningen förmoderata samlingspartiet, och uttalades altgrundlagberedningens förslag bort innebära en flyttning av riksdagsvalen tillvåren och en omläggning av del statliga budgetåret till att sammanfalla medkalenderåret. Vidriksdagsbehandlingen av propositionen lill författningsreformen (prop. 1973:90)framställdes i en motion (c och fp) yrkande om att frågan om övergång tillvårval skulle göras till föremål för ytterligare utredning.Konstitutionsutskottet (KU 1975:26 s. 27) uttalade därvid, att vårvalsfråganhade sådant nära samband med frågorna om budgetårets förläggning och liden förriksdagens budgetarbete att den inte kunde behandlas isolerad. mening värdet inte möjligt atl ta ställning till det i motionenframförda kravet på utredning förrän budgetulredningen framlagt sitt materialoch detta granskats och värderats. Utskottet avstyrkte på anförda skälmotionen, och följde utskottet. I en reservation (c, m och fp)vidhölls det i motionen framförda utredningskravet. Isitt betänkande Budgetreform (SOU 1973:43) övervägde budgetutredningen fråganom budgetårets förläggning från icke-konstitutionella synpunkter. Utredningenfann vid sin slutliga avvägning av de faktorer av betydelse för budgetåretsföriäggning som utredningen hade att beakta alt skillnaderna varbegränsademellan de två alternativen -nuvarande budgetår mot budgetårets förläggning tillkalenderår. Beslulsunderiaget för statens finanspolitik var dock enligtutredningens uppfattning något bättre i nuvarande systemet än det skulle varamed ett kalenderårssystem med hänsyn främst till att den statliga budgeten nufastställdes först ett halvårefter kommunernas, näringslivels och EG-ländernas.Under nuvarande samarbetsformer med andra stater på del ekonomiska områdetansåg därför utredningen all det nuvarande budgetåret borde behållas.Utredningen framhöll dock atl vid ett slutligt ställningstagande till fråganmåste samtliga faktorer av såväl konstitutionell som mera teknisk art beaktasoch att vid detta ställningstagande avgörande vikt borde tillmätas frågan omtidpunkten för de allmänna valen. Vid1975/behandlades en motion (1975:304) av m. (fp) vari yrkades ytterligare utredning om övergång lill vårval. Isitt av godkända betänkande anförde utskottet (KU 1975/76:5)följande: I olika sammanhang har underslrukits, att enförutsättning för att förlägga de allmänna valen är att budgetåretomläggs så att det sammanfaller med kalenderåret. a. sistnämnda spörsmålhar behandlats av budgetutredningen, som därvid stannat för att det nuvarandebudgetåret borde behållas. Utredningen framhöll emellertid att elt slutligtställningslagande krävde beaktande av samtliga faktorer, såväl konstitutionellasom mera tekniska, och att därvid avgörande vikt borde tillmätas frågan omtidpunkten I* 1977/78. KU 1977/78:10 4 förde allmänna valen. förslag är underövervägande i . Enligt vad finansministern anför i denreviderade finansplanen för (prop. 1975:100 s. 40) räknar han med attkunna presentera förslag till en moderniserad budget tidigast under1975/. Somframgår av det föregående bör vårvalsfrågan inte bedömas isolerad frånbudgetproblematiken. väntas under en snar framtid ta ställning tillett förslag från regeringen om en moderniserad budget. För att fö tillräckligtundertag för bedömande av behovet av den i motionen begärda utredningen, anserutskottet att man bör avvakta riksdagsbehandlingen av detta förslag. Utskottetavstyrker därför motionen. I propositionen 1976/77:130 med förslag tillriktlinjer för modernisering av del statliga budgetsystemet, vilken propositiontillstyrkts av finansutskottet (FiU 1977/78:1), delar föredragandedepartementschefen budgetulred-ningens synpunkter angående budgetåretsföriäggning och uttalar därvid (s. 66) följande: Jag delar utredningens slutsats att deadministrativa förhållandena talar för atl nuvarande budgetår bör behållas. Delär av stor vikt att finanspolitiken kan grundas på bästa möjliga undertag. Inuvarande system finns bättre förutsättningar för alt bedöma den inhemska ochden internationella konjunkturutvecklingen. Delta kan beaktas redan ibudgetpropositionen, som därigenom kan utgöra underiag för statsmakternas ekonomiskapolitik under budgetåret. Budgetutredningenhar konstaterat att en omläggning av budgetåret skulle medföra att riksdagensbudgetarbete måste förkortas. har ansett all detta ärmöjligt. Erfarenheterna från de senaste riksmötena visar emellertid enligt minmening att en sådan förkortning skulle innebära svårigheter förriksdagsbehandlingen. Sarrimantagettalar enligt min mening de administrativa förhållandena, särskilt framtagandetav underlaget för finanspolitiken, samt det faktum atl riksdagensbudgetbehandling skulle behöva förkortas vid en övergång till ettkalenderårssystem för att nuvarande budgetårssystem bör behållas. Jag finneralltså inte skäl att föreslå någon ändring av nuvarande redovisningsperiod. Dengemensamma valdagen m. m. Det valtekniska sambandet mellan riksdagsvalen ochde kommunala valen tillkom i samband med den partiella författningsreformen1968. Det tidigare valtekniska sambandet mellan valen till första kammaren ochkommunalvalen ersattes då av en gemensam valdag för valen lill ,kommunfullmäktige samt landslingen. Vid behandlingen av propositionen medförslag till författningsreform (1968:27) anförde konsliiutionsutskottel idenna fråga bl. Utskottet skall inte här ingå på den debatt som lettfram till förslaget om gemensam valdag eller som förts kring detta. Utskottetgodtar förslaget som en kompromisslösning,vilken är nödvändig för atl enenkammarreform nu skall kunna beslutas. Detsamma gäller mandatperiodemasförkortning till . KU 1977/78:10 5 Oavsett de skiftande bedömningar som anlagts iövrigt har enighet rått inom utskottet kring flera aspekter på de nu aktuellafrågorna. Sålunda har det framstått som en bestämd fördel med den föreslagnaordningen, att någon oklarhet inte vidare kommer att råda om vilkenrikspolilisk betydelse de kommunala valen bor tillmätas, vilket kan bliförhållandet med nuvarande system. Det står också klart all man med en gemensamvaldag undgår de risker för minskat valdeltagande som kan vara förenade medkommunala val ulan direkt rikspolilisk effekt, risker vilkas storlek i och försig gjorts till föremål för olika bedömningar. Enighet råder emellertid å andrasidan också om att en samordning av riksdagsvalen och de kommunala valenföranleder vissa farhågor för att de kommunala frågorna skall komma mera ibakgrunden för intresset än med nuvarande system och att en sådan konsekvensskulle vara till nackdel för den kommunala demokratin. Sedan den gemensamma valdagen accepterats harutskottet funnit sig böra ägna särskild uppmärksamhet ål sistnämnda problem,reformens möjliga återverkningar på den kommunala demokratin. Utskottetförordade atl en arbetsgrupp med företrädare för de stora politiska partiernaoch för de kommunala förbunden skulle tillsättas med uppgift att kartläggaarbetsuppgifterna och dra upp riktlinjer för en samlad översyn av den kommunalademokratin. Reservationi fråga om författningsförslagets huvudprinciper, bl. a. beträffande dengemensamma valdagen, avgavs även ledamot (c) som dock anslöt sig till förslagetatt en arbetsgrupp rörande den kommunala demokratin skulle tillsättas. Vid1971 års riksdag togs frågan om en utvärdering av den gemensamma valdagen upp itvå motioner (fp, c). Konslilulionsutskoiiet (KU 1971:65) avstyrkte motionernamed hänvisning till arbetet inom utredningen om den kommunala demokratin samttill kommunalforskningsgruppens studier av val. I en reservation (fp)hemställdes att hos Kungl. Maj:t skulle hemställa om åtgärder för atlersätta den gemensamma valdagen i syfte att fördjupa den kommunala demokratin.Förslag skulle enligt reservanterna läggas fram i god lid före nästa val.Riksdagen beslöt i enlighet med utskottets förslag. Vid1972 års riksdag hemställdes i en motion (c) att hos Kungl. Maj:tskulle hemställa om åtgärder för undersökningar av valrörelse närmasti syfte att belysa den gemensamma valdagens konsekvenser för den kommunalavalrörelsen. (KU 1972:47) avstyrkte motionen medmotiveringen all endast undantagsvis bör ta initiativ tillvetenskapliga undersökningar. Utskottet anförde vidare att frågan föll inomramen för det uppdrag som getts åt utredningen om den kommunala demokratin. reservation (c. fp, m) yrkades atl skulle bifalla motionen.Reservanterna motiverade sitt ställningstagande med att några undersökningarav det slag som begärdes i motionen inte planerades inom den statsvetenskapligakommunalforskningsgruppen och atl det var angeläget KU 1977/78:10 6 meden sådan undersökning som underlag för den fortsatta debatten om den gemensammavaldagen. beslöt i enlighet med utskottets förslag. Fråganom en vetenskaplig undersökning av valrörelse aktualiserades vid 1973års riksdag i två motionerfc, fp). (KU 1973:14), som varenigt, avstyrkte motionerna med hänvisning lill att utredningen om denkommunala demokratin beslutat atl i samarbete med olika forskare genomförastudier av partiernas valförberedelser och nomineringsarbete i samband med1973 års valrörelse. I undersökningarna skulle också komma att uppmärksammasvilket utrymme de kommunala frågorna fick i valdebatten samt i vilkenutsträckning väljarna uppmärksammade dessa. Ensärskild utvärdering av den gemensamma valdagen krävdes vid riksdag isamband med motionsyrkanden (c, fp) rörande den kommunala demokratin.Konstiiutionsutskottet (KU 1974:30) avstyrkte även detta år motionerna underhänvisning till arbetet inom utredningen om den kommunala demokratin.Utskottet anförde att de förslag som i olika sammanhang framförts föi attstärka och vitalisera demokratin i kommunerna bör övervägas i ett sammanhang. Medanledning av motioner i ämnet vid 1976/uttalade utskottet isitt av godkända betänkande (KU 1976/77:6) att undersökningar av detslag som åsyftades i motionerna - såvitt nu är i fråga konsekvenserna av dengemensamma valdagen för den kommunala demokratin - torde komma till stånd utansärskilt uttalande från . I elt särskilt yttrande (7 s.) anfördes bl.a. att det C n. saknas tillräckligt erfarenhetsunderlag för en utvärdering avden gemensamma valdagens konsekvenser för den kommunala demokratin. Regeringenhar bemyndigat chefen för kommundepartementet att tillkallaen kommitté för fortsalt utredning av vissa kommunaldemokratiska frågor. Idirektiven till utredningen (Dir. 1977:76) uttalas bl. a. följande: Till partiella författningsreform hördebeslut om en enhetlig treårig mandatperiod för såväl riksdag som landsting ochkommunfullmäktige stimt om gemensam valdag för riksdagsval och kommunalval.Ordningen med gemensam valdag diskuterades grundligt inför reformen och haräven senare varit uppe till debatt. Som jag har nämnt i det föregående har dengemensamma valdagen ansetts kunna inverka ofördelaktigt i olika avseenden påden kommunala demokratin. Den medför speciella problem då man överväger attinföra direktvalda kommundelsorgan. Ett nära samband föreligger mellan dengemensamma valdagen och den treåriga mandatperioden. Enligt en åsikt som oftaförs fram är en alltför kort mandatperiod. Kommittén bör ha som entredje huvuduppgift att undersöka vilka återverkningar den gemensamma valdagenoch den treåriga mandatperioden har på den kommunala demokratin. Kommittén böröverväga vilka lösningar som är tänkbara och som från synpunkt är delämpligaste i dessa frågor men bör inte lägga fram förslag till ändrad ordning. KU 1977/78:10 I motionerna har tagits upp vissa centrala frågorrörande del svenska valsystemet, nämligen den gemensamma valdagen ochtidpunkten för de allmänna valen. Motionen 1975/76:522 syftar till alt förläggade ordinarie allmänna valen i stället för som f n. lill september.En förutsättning härför är enligt motionen att budgetåret läggs om tillkalenderår. I motionen 1976/77:587 begärs att den gemensamma valdagens konsekvenserför den kommunala demokratin utreds och analyseras mot bakgrund av erfarenheternafrån 1970,1973 och val. Enligt motionen 1976/77:996 börden gemensammavaldagen avskaffas och fyraåriga mandatlider införas för såväl som dekommunala församlingarna. Defrågor som behandlas i motionerna har ingående diskuterats i samband med desenaste stora författningssreformerna i vårt land. Det bör således nämnas attdel valtekniska samband som råder mellan riksdagsval och kommunalval i form avden gemensamma valdagen tillkom som ett led i författningsuppgörelsen 1967.Frågan om den gemensamma valdagens konsekvenser för den kommunala demokratinhar emellertid tilldragit sig allt större uppmärksamhet. Isammanhanget bör erinras om det arbete och de undersökningar som utförts avutredningen om den kommunala demokratin. Det var bl. a. delta arbete somresulterade i den enhetliga kommunallag som antogs av i våras.Regeringen har utfärdat direktiv för fortsall utredning av vissakommunaldemokratiska frågor, däribland vilka återverkningar den gemensammavaldagen och den nuvarande treåriga mandattiden har på den kommunalademokratin. Utredningen bör därvid överväga vilka lösningar som är tänkbaraoch som från synpunkt är de lämpligaste i dessa frågor. bör genom det fortsatta utredningsarbetet med kommunaldemokratiskafrågor syftet med motionen 1976/77:587 om utvärdering av den gemensammavaldagens konsekvenser vara tillgodosett. Utskottet kan däremot inte nu ställasig bakom de direkta kraven i motionen 1976/77:996 om avskaffande av dengemensamma valdagen och införande av längre mandatperioder. Vadslutligen gäller de i motionen 1975/76:522 upptagna frågorna om vårval ochomläggning av budgetåret vill utskottet erinra om sina uttalanden i samband medden totala författningsreformen 1973. Utskottet anförde därvid (KU 1973:26 s.27) atl det nära samband som förelåg mellan vårvalsfrågan och frågorna ombudgetårets förläggning och budgetarbete gjorde att vårvalsfråganinte kunde behandlas frikopplad. Utskottet hänvisade därvid tillbudgetutredningens arbete. Delta arbete har numera avslutats och resulterat ipropositionen 1976/77:130 med förslag till riktlinjer för modernisering av detstatliga budgetsystemet. Varken utredningen, propositionen ellerfinansutskottet (FiU 1977/78:1) föreslår någon ändring av budgetåretsföriäggning. I detta läge anser utskottet att motionen 1975/76:522 böravstyrkas. KU 1977/78:10 Med hänvisning lill del anförda hemställerutskottet att 1. avslår motionen 1975/76:522, 2. avslår motionen 1976/77:587, 3. avslår motionen 1976/77:996. Närvarande:Kari (), (), (), (),* (c), (), (), (), (), (), (), (), (), () och (). *Ej närvarande vid justeringen. 1. avBertil Fiskesjö (c): I motionen 1975/76:522 har jag påvisat en radallvariiga brister i arbetsformer. Jag har också i motionen angelten del reformer som måste till för alt man på ett genomgripande sätt skallkomma lill rätta med dessa brister. Detta gäller framför allt förändring avtidpunkten för de allmänna valen och i samband därmed omläggning av budgetåret- reformer som även från andra synpunkter är väl motiverade. Det är såledesangeläget att de i motionen angivna frågorna blir föremål för fortsättaöverväganden. 2. avDaniel Tarschys (fp): är en kort mandatperiod. En förlängning börövervägas. I samband därmed börfrågan om skilda valdagar åter prövas.Förändringar i valsystemet förutsätter dock en bred enighet mellan partierna. Enövergång lill vårval är itiöjlig även ulan andra ingrepp i valsystemet. Denförutsätter inte heller nödvändighelvis någon ändring av budgetåret. Om valetförläggs lill den första eller andra söndagen kan arbeta enbit in . Med en större koncentration på budgetfrågor borde det vara fulltmöjligt att slutbehandla budgetpropositionen även under en förkortad vårsession.En förkortning av vårsessionen är givetvis endast nödvändig under valår. KU 1977/78:10 9 Valet skulle på detta sätt komma som en naturiigfinal på riksdagsåret. Man kan anta att medborgarna efter en lång vårriksdag ärbättre informerade om politiska skiljelinjer och mer intresserade av politiskafrågor än efter semestern. Det borde kunna bidra till ett högt valdeltagande. Ettvårval skulle också ge bättre förutsättningar för eventuella regeringsförhandlingar.Erfarenheterna visar alt arbetet i på ett olyckligtsätt kan hämmas när elt regeringsskifte inträffar under den brådaste fasen avbudgetbehandlingen. Det kan inte uteslutas alt vi kan fö vara medom regeringsbildningar som i ännu större utsträckning drar ul . Detvore då en fördel om sådana förhandlingar kunde föras . Etttredje skäl för vårval är alt den eventuellt nylillträdande regeringen för godtid på sig alt färdigställa sin första budget. Konstitutionsutskottethar tidigare avslagit förslag om vårval med hänvisning till att frågan ombudgetår behandlades av budgetutredningen. konstateras, attbudgetutredningen inte framlagt förslag om ändring av budgetåret. Tvåsynpunkter börda tillfogas. Fördet första framgår del klart avbudgetutredningens betänkande att kommittén inte ansett sig behörig att prövade konstitutionella aspekterna av frågan om budgetårets föriäggning, dvs.kopplingen till valperioder och valets föriäggning i liden. För det andra kanvårval genomföras även utan en omläggning av budgetåret. Eftersomdet ännu inte finns en bred uppslutning inför tanken på vårval saknas nuförutsättningar att bifalla motionen 1975/76:522.