bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Kostnaden för genomförda utredningardrabbar självfallet oberoende av vilket placeringsaltemativ somväljs . 1 linje med tidigare utredningar redovisade 1974:20och 1975/76:20 har kostnadsberäkningarna utförts i aktuellt prisläge dvs. En framräkning av kostnaderna tillinflyttningslidpunkten 1983 är utomor-denfligl vansklig och innebär enspekulation framåt i ränte- och inflationsutveckling. Dåkommunen nu valt att räkna fram årskostnaderna till 1983, har vi funnitanledning atl granska offertens villkor mer i detalj betr. tidpunkter förhyreskontraktels ikraftträdande etc. Kommunensoffert är så utformad att före 1977-12-31 måste ha tecknat ett nyttkoruidskontrakt för all långiidsofferten skall gälla.Långtidskontraktel måste därefter vara tecknat och löper på25 år med optionsrätt till fortsalt förhyrning på samma villkor . Om flyttar till 1983 återstår avkorttidskontraktet som löper riil . En förhandling med sikte påanpassning av korttidskontraktels löplid till avflytlningslidpunkten börsålunda ske. Omriksdagen beslutar sig för alt kvarstanna vid träder det nyalångtidskontraktet in fr. o. m. En rimlig tolkning av kommunensoffert innebär atl bör belastas med kapitalkostnadför skillnad i hyra mellan långlids- och korltidskonlraktei under 1981-1983eller ca (26,5-18,3) 3 =ca 25 milj. kr. Denhyresoffert kommunen lämnat är gynnsam då den inte förutsätter någon förändringav hyran på grund av fastighetens värdestegring och marknadslägels utveckling.Det kan emellertid starkt ifrågasäiias om ell sådant avtal mellan ochkommunen kan anses skäligt. Skulle den genomsnittligabyggnadskostnadsindexökningen ca 7 96 fortsätta underde avtalet gäller kommer koslnadshyrorna i området vid periodens slut altvara mer än 40 gånger hyresnivån och skulle hyran vara ca 8gånger dagens nivå. Därvid bör också erinras om att skillnaden mellan kommunensofferter KU 1977/78:23 129 1974-05-31och i hyra vid den första 25-årsperiodens början är ca 8 milj. kr.per år. Motden här skisserade bakgrunden anser vi del ytleriigt tveksamt alt försöka göraen framskrivning av årskostnadsjämförelsen till inflyttningslidpunkten 1983.En sådan framskrivning innebären spekulation i en helt ovissinflationsutveckling och kan inte som kommunen hävdar läggas lill grund för enrelevant jämförelse av årskostnader vid inflyllningstillfällel. Kommunensårskoslnadsberäkning framskriven till 1983 är dock i vikliga avseendenmissvisande utifrån de fömisättningar utredningen anser skall gälla. Enligt kommunens offert gäller köpeskillingen 393milj. under förutsättning av elt övertagande . Vid eltövertagande 1983 tillkommerannuitetenpå undersköna 7 636749under6årellerca46milj. Köpet blir sålunda ogynnsammare jämfört medhyresallernativet vid framskrivning till 1983. Kommitténs bedömning grundar sig på de kontaktersom förevarit med ägarna till fastigheterna Hägern Större nr 14 och 15 ochmåste anses vara realistisk. Utredningens bedömning av expansionsmöjligheterna ikv. Hägern Större vid bygger på uppgifter kommunen lämnade i sinoffert . har i skisser redovisat ennybyggnad inom kvarteret som rymmer ca 8 500 kvm lägenhetsarea istället för ca5 500 kvm som tidigare uppgivits. innebär förslaget att ca 2 600 kvmlägenhelsarea som utredningen fömlsalt kunna la i anspråk i Östra kulturhusetstvå övre våningsplan ej längre ställs lill förfogande. Sammantaget innebärdetta dock endast en obetydlig utökning, ca 500 kvm, av tillgängligtexpansionsutrymme. syn på möjligheten att förvärvafastigheterna Hägern Större 14 och 15 har inte tillfört frågan några nya fakta. Expansionslokalernai , kv. Cephalus, och nyttjas avregeringskansliet och måste både ur funktions- och miljösynpunkt anses varaändamålsenliga kontorslokaler. Samlingen av på NedreNorrmalm bör ske oberoende av om flyttar tillbaka till Helgeandsholmeneller ej. Det tillskott av lokaler som förhandlar medkommunen om avser sålunda al täcka 9 1977/78. KU 1977/78:23 130 behovpå lång sikt på Nedre . Det lokaltillskott som erfordras som ersättningför expansion i behöver därför inte komma lill icityområdet med dess höga kostnader. Utredningensbedömning all lokalexpansion i kan ske till ca 30 96lägre kostnad än vid står fast. Se bilaga 3. Fastighetskontoretsbedömning av årskostnaderna 1983 är med de förutsättningar utredningen anserskall gälla missvisande. En framskrivning av kostnader i tiden är alltförvanskligt för att kunna ses som annat än en hypotes. Antages emellertid ca 7 96åriig ökning av byggnadskostnadsindex blir årskostnaden i stort densamma förbägge alternativen 1983. Byggnadskostnadsindexsteg genomsnittligt med 4,7 96 och under perioden1970-77 . blir ökningen genomsnittligt drygt7 96. Sammantaget flnns på anledning alt räkna med en likvärdigstegring av årskostnaderna för de bägge projekten med hänsyn tillinflationsutvecklingen. Detnu av framförda förslaget atl planera all expansion i kv.Hägern Störte kräver omgående en nybyggnad i detta kvarter. Kostnaden kanbedömas till storleksordningen 60 milj. kr. Någon bedömning avårskostnadskonsekvenserna av delta ingår inte i kommunens årskostnadsjämförelse1983. Utredningenvisar atl årskostnaden för det nu presenterade projektet på idagens prisläge står i en avsevärt gynnsammare relation lill elt kvarslannandevid än som var fallet vid redovisningen av projektet tillriksdagen 1975/76:20. Kommunenkommer atl för från inHytlning ha haft enhyresföriust på mer än 100 milj. kr. Delta innebär självfallet atl kommunen harelt starkt intresse av alt ha kvar som hyresgäst. Försöker manemellertid lägga en samhällsekonomisk syn på frågan med förutsättning altkommunen har behov att lösa även lokalfråga, framstår dockriksdagens kvariiggande vid som sladstealem föreslås bliplacerad i gamla som mycket tveksam med hänsyn lill de totalakonsekvenserna för samhället. De ekonomiska bedömningarna bör dock inte fåundanskymma det förhållandet atl byggnadskommitténs och förvaliningsstyrelsenshuvudmotiv för att föreslå en återflyttning lill äratt den genomförda utredningen visat alt där kan få ändamålsenligalokaler, varigenom de gamla riksbyggnaderna också Hr en meningsfull användning. KU 1977/78:23 131 Kommentarer till vissamotioner väckta med anledning av förvaltningsstyrelses förslag1977/78:5 I kommentarerna - se bil. 1 - till Stockholmsfastighetskontors PM betr. förvaltningsslyrelsens förslag har flertalet av deinvändningar som framförts i motionerna bemötts. Synpunkter i övrigt framfördai motionerna kommen-leras nedan. Motion1977/78:18. O () m. fl. "Med nu kända kostnader rör sigframställningen om 377 milj. Siffran 377 milj. kr. är omöjlig att härieda tillförvaltningsslyrelsens förslag. De framräknade kostnaderna för investering ibyggnader är 260 milj. kr., för inredning 29 milj. kr. och för utmstning 23milj. Även om dessa adderas blir summan ej 377 milj. kr. Motion1977/78:19. B () m. fl. "Det är därför väsentligt atl se lillexpansionsmöjligheterna på . Här har prognoserna visat sigslå fel. Belysande är att redan nu -1977 - tagit i anspråk likamycket utrymme som en utredning ansåg att skulle behöva förstomkring ." förhyr vid 38 601 kvmlägenhetsarea samt 1000 kvm lägenhetsarea i investeringsbankens hus, summa 39601 kvm lägenhetsarea exklusive garage. Iutredningen "Hus" beräknades lokalbehov år2030 lill ca 39 000 kvm rumsarea. Motionären har troligen av misslag sattlikhetstecken mellan beräkningen 1968 av erforderiig rumsarea av 39 000kvm och dagens förhyrning av 39 601 kvm lägenhetsarea. Detnu framtagna programmet stämmer sålunda väl med det lokalbehov som var attförvänta 1983 utifrån prognos. "Dessa kostnadsuppgifter har utsatts fören sålångtgående kritik att de inte i vart fall ulan ny expertgranskning bör kunnaligga lill grund för beslut." som utfört kostnadsberäkningarnahar gjort dessa på de handlingar som föreligger och som i fackkrelsar ansestillräckligt väl bearbetat för att utgöra underlag för kostnadsberäkningar.Dessa är gjorda med den noggrannhet som är möjlig i ell projektsplaneringsstadium. Såvitt vi vet har något expertorgan utanför byggnadsstyrelsenicke kunnat peka på några delar i kostnadsberäkningen som är felaktig ellerfelbedömd. Någon saklig kritik har alltså inte framförts. KU 1977/78:23 132 Motion1977/78:20. O () m. fl. "Vi ställer oss skeptiska till sådanaberäkningar i all synnerhet som man också beräknat den nuvarande längstaförflytiningstiden från ledamolsrum till plenisal vid till närafyra min." Beräkningarna av förflyttning mellan ledamotsrumoch plenisal har i huvudsak utförts av . Studier har också gjorts på platsen vid . Urberäkningarna har nedanstående största avstånd uppmätts och tider angivits - 74års förslag högbrolösningen: KU 1977/78:23 MorknodsrTKissigahyresniv&cr i kr/m2 ly.fir for kontor omrAdesvis Hyresnrwd d«n1 april 677 i moctemQ fastigheter. Denna figur Hr hJtatad frln lantmäteri vid Tekn hOgskolan 1Stockholm, utfOrt «vt profErik Carlegren som handledare. TECKENFÖRKLARINGKontor belägna i fostigheff byggcki: []] tor» »30 n B30-a Q 8G0 och senare I kvortilgronser ca 1S% M hyran vid Sargtit | utför drift och uitdarttUI-iuppvlnxninf I.yOJJ*p,1.5« 1,07 2. y 1,07" 3.y«l,10" 1 Indaxklauwl för hyn ¥id Saffalt Torg (kontumantpritindtx ttifar mad par ir) pi av hyran, övrig (faft anligt kommu- nM(l7%|MrJ t *7«par|r 9 ie%partr KU 1977/78:23 si- i i* n a ora 5 a.» i 6> -D E =' KU 1977/78:23 137 Underbilaga 4 Jämrörande beräkning av årskostnad vid inflyttning 1983 Beräkningen har gjorts med samma förutsättningar,som fastighetskontor angivit i PM , betr. ökning avbyggnadskostnadsindex dvs och konsumentprisindex 8 96per år dvs . Byggnadskostnadsindexökning och ränta underbyggnadstiden antages vara av samma storlek . Investeringskostnaden skrivesupp under hela 6-års-perioden, vilket i huvudsak ger sammautfall för ränta som den beräkningsmodell kommunentillämpat. FörSergels Torgs-alternativet bör sålunda gälla att: Hyreskostnaderna för garage skall ingå och skrivesupp med konsumentprisindex . Merkostnad för ökad hyra under 1981-1983 medtages. Kapitalkostnaden (35 milj. för upprustning avHelgeandsholmsbyggnaderna liksom kapitalkostnad för ökad hyra under åren1981-1983 bör ingå. Årskostnadför långtidsförhyrning vid enl. vår bedömning i prisläge 1983 Drift,underhåll, uppvärmning 1,65 X 38600 X 100 =16 369 000 kr Räntekostnad 9,85 x 200000 000 =19 700 000 kr Annuitet på underskott =7 636 749 kr Hyra för garage 1,65 x 600000 = Hyra för expansion 2 600 x965 =2 509 000 kr Kapitalkostnadför ökad hyra under 1981-83,25000 000x9,92 =2 480 000 kr 40,3milj kr Kapitalkostnadpå värdet av reno vering 35 000 000x1,77x9,92 =6,2 46,5milj kr KU 1977/78:23 138 Underbilaga 4:1 Årskostnadsberäkning för längtidsförhyrning vid enl kommunens bedömning Kostnader Drift, underhåll ochuppvärmning 1,65x38 600x100 =6 369 000 kr x 200 000 000 =19 700 000 kr Annuitet på underskott =7 636 749 kr Hyra för 2 600 kvmexpansion 2 600 X 965 =2 509 000 kr Summaårskostnad i 1983 års bör gälla att: O Investeringen per uppgår till 260-16,7= enligt utredningens beräkning och tidigare kommentarer O Kapitalkostnaden antages till enligtutredningens underbilaga 2. En skillnad i kapitalkostnad på mellanstatlig och upplåning är ordinär o Drift-och underhållskostnaderna samt kostnaderför värme och komfortkyla upptas med ett belopp av per kvmlägenhetsarea. Det är naturiigt att motsvarande kostnad vid liggerhögre (). I ingår dels ca 5 000 kvm merlägenhetsarea av sekundärt slag genom de gamla byggnadernas utformning samtgarage ca 5 000 kvm, vilka borde påföras en betydligt lägre kostnad, dels ärden av kommunen angivna kostnaden vid hög, vilket kan bero påproblem med fördelning av kostnader mellan och övriga hyresgäster.Kommunen uppgav i offert kostnaden för drift och underhåll till 60kr per kvm lägenhetsarea i prisläge , Konsumentprisindex steg mellan1974 och 1977 med . Kommunen har i offerlen ökat drift- ochunderhållskostnader till kvm lägenhetsarea i prisläge , vilketger en ökning av . O Kapitalkostnaden på kanslihusels värde bör sättaslika 1977 och 1983 liksom kommunen gör för i sinoffert. KU 1977/78:23 139 Årskostnadför projektet på enl vår bedömning i prisläge Drift,underhåll, uppvärmning 1,65x75x52120 = 6,5 9,92X 243 300 000 x 1,77 () =42,7 (Medkommunens sätt all räkna ränta under byggnadstidenskulle kapitalkostnaden bli ) kanslihuset2 708 000 = 2,7 51,9milj kr Årskostnadsberäkningför projektet på enl kommunens bedömning Drift,underhåll och uppvärmning 1,65x100x52120 = 10,X 330 300 000 x 1,54 = Kapitalkostnadpå värde av kanslihuset 1,37x3 950000 = KU 1977/78:23 140 PMbeträffande nuvarande hyresgäster i riksbyggnaderna på Följandehyresgäster finns i byggnaderna: G av UHÄ 60 personer ftyttar78-05-01 lill kv. ca 45personer flyttar till kv. Del1 av 70 personer flyttar 78/79 till kv. 65 personer planeras flytta efter genomförd ombyggnad tillkv. Kommittéer ca 25 personer. Samtligahyresgäster ovan har temporärt placerats i byggnaderna i avvaktan på en merdefmitiv lösning av deras lokalfråga. Elt flertal andra hyresgäster har underlängre eller bebott byggnaderna sedan . Byggnaderna har sålunda använts för atl temporärt lösalokalbehov. Skulle byggnaderna långsiktigt komma alt användas för annatstatligt ändarnål än för måste en permanent lokalisering avverksamheter dit la sikte på ett effektivare utnyttjande av byggnaderna för enstörre enhet. Evakueringav nuvarande hyresgäster ingår i lokalförsörjningsplaneringi stort och blir sålunda aktuell oberoende av om återflyttar ellerej. KU 1977/78:23 PMbeträffande expansionsytor vid och Relationer mellan våningsarea (Va), lägenhetsarea(La) och rumsarea (Ra) kan generellt i en nybyggnad uppskattas till Va:La:Ra =1:0,80-0,85:0,60-0,65 vilket ger följande ytor. 16 700 22 300 Kommunens summering anger atl ca 50 000 kvmlägenhetsarea expansionslokaler finns tillgänglig vid , vilketinnebär atl man summerat in all yla i 5:e höghuset och Beridarebanan 55.Utredningen har endast medtagit den yta som uppges som tillgänglig nämligen 2500 kvm resp. 2 000 kvm lägenhetsarea. KU 1977/78:23 142 Departementensplacering i Södra Klara-kvarteren i I beslut och den 20 maj 1976har regeringen uppdragit åt alt projektera ny- ochombyggnader i kvarteren Björnen, Loen,Tigern, och iStockholm. Planeringen skall - i syfte all åstadkomma en rationell lokallösningför - inriktas på alt successivt samla departementen inom des. Chefenför har efter regeringens bemyndigande den 18 december 1975tillkallat en projektgrupp för medverkan vid planeringen av regeringskanslielslokaler. Program-och projekteringsarbetet har nått så långt atl det är nödvnädigl all angesamtliga departements placering i de olika kvarteren. Delta är också enförutsättning för ell mer utvidgat s. k. brukarsamråd om lokalernas utformning.När det har fastställts var departementen skall förläggas blir del möjligt försärskilt utsedda departemenlsrepresenlanter alt della i del samråd som larsikte på förhållandena i det kvarter dit resp. departement skall förläggas. Med beaktande av reviderade beräkningar avtillgängligt antal rum i de aktuella kvarteren utökas den preliminäraomfiyttningsplanen till att omfatta även kv. Fråganom utbildningslokaler utreds i särskild ordning av statskontoret. När dellautredningsarbete har avslutats avser regeringen ta ställning lill var dessalokaler skall föriäggas. Regeringen-som i frågan har samrått med projektgruppen för medverkan vid planeringen avregeringskansliets lokaler - beslutar att det fortsalla planeringsarbetet skallbedrivas med utgångspunkt i all de nuvarande departementen föriäggs tillangivna kvarter, nämligen Departement/enhet Kvarter KU 1977/78:23 Möjligheten att placera ylleriigare någotdepartement i kv. Brunkhuvudet skall utredas. KU 1977/78:23 144 Kommunikationsutredningavseende riksdagsledamöternas förflytlning från ledamolsrum lill votering iplenisal UnderbilagaI Observationer i nuvarande riksdagshus vid . Underbilaga 2 Praktiskt experiment beträffande s.k. 24-personershiss. Underbilaga 3 Praktiska försök samtlitteraturstudier beträffande hissar, rulltrappor, milband och korridorer. (Bilagan har ännu ej färdigställts. Del huvudsakliga materialet finnspresenterat i Björkman-Hansson-Landborn, återflyttning tillHelgeandsholmen, KTH .) Underbilaga 4 Beräkning avtoppflöde. KU 1977/78:23 145 Innehåll 1 Bakgrund................................................... 145 2 Problemställning och utredningenssyfte.......... 145 3 Arbetets uppläggning................................... ... 147 4 Metod....................................................... ... 147 5 Underiagsmaterial.Beräkningsförutsättningar.... 148 5.1 Allmänna förutsättningar............................... 148 5.2 Planlösningar.............................................. 148 5.3 Flöde från ledamotsbyggnad vidvotering......... 149 5.4 Flödesfördelning på trappa och hiss iledamotsbyggnader.... 149 5.5 Förnytlningshasligheier i korridorero. 5.6 Förflyltningshastigheter med rullband............... 150 5.7 Förflyltningshastigheter i trappor.................... 150 5.8 Förflyltningshastigheter medrulltrappor........... 150 5.9 Förflyltningshastigheter med hissar................. 150 5.10 Kapacitet för korridorer o. dyl........................ 151 5.11 Kapacitet för rullband................................... 151 5.12 Kapacitet för trappor................................... 152 5.13 Kapacitet för rulltrappor................................ .. 152 5.14 Kapacitet för hissar..................................... .. 152 6 Tidsavstånd för ledamoten som harlängst vid votering 153 7 Dimensionering och utformning av anläggningar. 7.1 Hissar i ledamotsbyggnaden.......................... 154 7.2 Gångbro och korridorer mellan hissar iledamotsbyggnaden och rulltrappor i plenisalsbyggnaden 156 7.3 Rulltrappor i plenisalsbyggnaden..................... .. 157 8 Hissar som alternativ till rulltrappori plenisalsbyggnaden ... 158 9 Alternativ med rullband på gångbron............... 158 10 Summering avresultat................................. 159 10 1977/78. KU 1977/78:23 146 Föreliggande utredning bygger på förutsättningenatt skall återflytta till . Gamla riksbanksbyggnadenkommer att inrymma plenisalen och kanslihuset vid kommeratt upplåtasåt riksdagsledamöterna. För enkelhetens skull införs benämningarna plenisalsbyggnadresp. Uppdragetfrån är att göra en kommunikationsutredning avseenderiksdagsledamöternas förflyttning från ledamotsrum till votering i plenisal.Arbetet innebär en uppföljning och fördjupning av det arbete som tidigareutförts vid Inst Trafikplanering, KTH, och som redovisats i promemoriorna: Riksdagshusutredningen1974, Kapacitetsberäkning av anslutning mellan kanslihuset och . JohnLandborn, Inst Kommunikationsteknik (numera Trafikplanering), KTH . Riksdagensåterfiyttning till , Alternativa förbindelser mellanplenisalsbyggnad och ledamotsbyggnad. , , JohnLandborn, Inst Kommunikationsteknik (numera Trafikplanering), KTH . Sedanpromemorian har tagit ett principbeslut omåterflyttning till och vall ett alternativ med låg gångbrointill för förbindelsen mellan ledamots- och plenisalsbyggnad. 2Problemställning och utredningens syfte När voteringsklockan börjar ringa befinner sigmånga riksdagsledamöter på sina arbets- eller kombirum. För riksdagsarbetet ärdet väsentligt, att voteringen utförs efter det att debatten, somföranlett voteringen, har avslutats. - i vidSergels torg - är samlingstiden, från det att votering begärs till del atlvoteringen skall utföras, bestämd lill . I programmet för riksbyggnadernaär angiven lill . Voteringenförekommer när har arbetsplenum vilket vanligen förekommer ca en dagper vecka. I slutet av varje session förekommer arbetsplenum betydligt oftare.Den normala ordningen vid voteringar är följande: (Tidsangivelser baseras påobservationer utförda av Inst Trafikplanering, KTH, och , sebilaga 1). Debatten med anledning av t. ex. ettutskottsbetänkande inleds av ledamöter enligt en lista över förhandsanmäldatalare. På talarlistan finns även angivet beräknad tid för anförandet. Den sammanlagda beräknadeliden har vid de tillfällen institutionen gjort observationer varierat från 5minuter till drygt 2 limmar. KU 1977/78:23 147 Efter de förhandsanmälda anförandena faekommer iallmänhet genmä- len. Den sammanlagda liden förgenmälena är i allmänhet svår all förutsäga. Vid de tillfällen institutionengjort observationer har den varierat . När genmälena är slut förklarar talmannen atldebatten är avslutad. Talmannen ställer sedan beslutsförslag. Innan talmannen klubbar beslutet har ledamöterna möjlighet atl begära votering. Voteringsbegäran är trolig om del finns reservation till ulskottsbetänkandet. Genom att samtliga riksdagspartier inte är representerade i utskotten är det dock numera svårt att förutsäga när votering kommer alt begäras. Vid de observationer somutförts av institutionen har förflutit från del atl debatten haravslutats till det att en votering har begärts. Om votering begärs signaleras detta i samtligarum och korridorer i hela . Signaler förekommer även i ledamöternas arbets- och kombirum. Endast en mindre del avledamöterna befinner sig i allmänhet i plenisalen när votering begärs. Övrigaledamöter, som ej är frånvarande från riksdagsarbetet, befinner sig på sinaarbets- eller kombirum, i sammanträdesrum, bibliotek, tidningsrum, matsal,foajé etc. Ledamöterna har möjlighet att följa riksdagsdebatten genom radio-och TV-apparaler som finns utplacerade över hela . Ledamöterna skall sedan la plats inom denstipulerade tiden, som f n. är vid . Talmannen markerarmed elt klubbslag alt voteringen skall inledas. Vid de observationer somulförts av institutionen har mellan 185 och förflutit sedanvotering begärts. Efter del att omröstningsproposilionen godkäntsinleds voteringen. Först voteras genom uppresning och därefter-om talmannenfinner tvekan om resultatet eller om någon ledamot begär rösträkning - genomatt ledamöterna trycker på knappar. Vid de observationer somutförts av institutionen förflöt mellan 35 och från det altvoteringsproceduren inleddes till del alt rösträkningen utfördes. Enligt beräkningar presenterade i bilaga 1 kan detförekomma att av ledamöterna befinner sig på sina resp. arbets-eller kombirum när votering begärs. Eftersom arbets- eller kombirummen ochplenisalen ligger i skilda byggnader är utformningen avkommunikationsanläggningarna myckel väsentlig. Föreliggande utredningsyftar dels lill alt beräkna om föreslagna planlösningar för plenisals- ochledamotsbyggnad inkl. föreslagen gångbro är tillräckliga för att ledamöternaskall kunna nå sin bänk vid voteringar KU 1977/78:23 148 dels till att göra kapacitetsberäkningar och geförslag till utformning av kommunikationsanläggningar så att ledamöternasförflyttning blir så smidig som möjligt och utan tidsfördröjande stockningar. Utredningen har utförts av en arbetsgrupp , , bestående av Professor ,Inst Trafikplanering, KTH ing ,huvudansvarig, Inst Trafikplanering, KTH, Tekn ,Inst Trafikplanering, KTH, Underarbetet har kontinuerliga kontakter hållits med AOS-arkiteklkontor beträffandeplandetaljer m. m. Dessutom har arbetsgruppen givit underhandsbesked frånkommunikationsulredningen lill AOS och även gjort vissa mindredelaljutredningar beträffande rullband, hissar m, m. Efter en inledandemetodbeskrivning i kapitel 4 redovisas underiagsmaterialel ochberäkningsförutsättningarna. Till grund för detta kapitel ligger fältobservationer,praktiska försök och litteraturstudier vilka redovisas i bilaga 1-3. Kontakterhar även tagits med konstruktörer och planerare om olika anläggningarsprestanda. Ikapitel 6 och 7 redovisas sedan tidsavstånds- och kapacitetsberäkningarna förhuvudalternativet med hissar i ledamotsbyggnaden och rulltrappor iplenisalsbyggnaden. Till grund för kapacitetsberäkningarna i kapitel 7 liggerfiödesberäkningar redovisade i bilaga 4. Ikapitel 8 och 9 behandlas alternativ med rullband pä gångbron resp. enbarthissar i plenisalsbyggnaden. Ikapitel 10 summeras olika resultat och slutsatser dras om lämpligakommunikationsanläggningar för att uppnå programkravet på 4 minuterssamlingstid vid voteringar.