bet · G101UbU21 · 1977-12-31 00:00:00 — UbU1977/78: 21 medanledning av propositionen 1977/78: 85 om nytt statsbidrag till m.m. jämte motioner, Sedan regeringen i propositionen 1977/78: 100bilaga 12 under punkten C 11 (s. 244) beräknat medel för nedannämnda ändamålhar regeringen i propositionen 1977/78: 85 () efterföredragning av statsrådet föreslagit att 1. godkännade principer för statsbidrag till som förordats i propositionen, 2. antaga inomutbildningsdepartementet upprättat förslag till lag om ändring i skollagen(1962: 319), 3. antaga inom utbildningsdepartementetupprättat förslag till lag om ändring i lagen (1976: 381) om barnomsorg, 4. godkänna de riktlinjer förskolhälsovårdens mål, innehåll och organisation som förordats i propositionen, 5. godkänna de grunder förstatsbidrag för hemspråksundervisning vid vissa privatskolor och enskildastatsunderstödda skolor som förordats i propositionen, 6. godkänna vad som förordats ipropositionen i fråga om försöks-och demonstrationsverksamheten inomlärarutbildningen, 7. godkänna de riktlinjer i frågaom inrättande och placering av tjänster som biträdande skolledare igrundskolan som förordats i propositionen, 8. till Bidrag till driften avgrundskolor m. m. för /79 anvisa ett förslagsanslag av . I propositionen föreslås ett nytt statsbidrag förgrundskolan. Vidare behandlas vissa skolhälsovårdsfrågor. Förslagettill nytt statsbidrag utgår från principbeslut om skolans inre arbete m. m. 1975/76: 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76: 367) och en på grundval därav inom utbildningsdeparte mentet utarbetad promemoria (Ds U 1977: 8) Förslag till nytt stats bidragssystem för det allmänna skolväsendet. konstruktion av statsbidraget föreslås. Statsbidraget består av basresurseroch en förstärkningsresurs. 1 1977/78. UbU 1977/78: 21 2 timmar(glesbygdsgaranti), tilläggsbidrag för lärarvikarier, vissa uppdragstilläggoch vissa övriga anordningar samt särskilda bidrag för speciella ändamål (bl.a. avlöning av skolledare, särskild undervisning m. Enbasresurs utgår i normalfallet för varje påbörjat 25-tal elever i var och en avårskurserna 13 och för varje påbörjat 30-tal elever i var och en avårskurserna 49 vid varje skolenhet. Antaletbasresurser skall således beräknas enligt samma metod som antalet klasser igrundskolan i da,g. Någon ändring av nuvarande del-ningslal föreslås inte. Basresursernasstorlek fastställs med utgångspunkt i antalet elevveckotimmar för resp.årskurs. Vissa påslag görs för slöjd, hemkunskap samt alternativkurs- ochtillvalsämnen. På högstadiet varierar veckotimmarna med antalet paralleller,dvs. antalet basresurser per årskurs. Härigenom har hänsyn kunnat tas till en-och tvåparallelliga högstadiers behov av ett högre antal veckotimmar perbasresurs. Länsskolnämnderna skall inte längre pröva högstadietsgrupporganisation. Omsamtliga basresurser på låg- eller mellanstadiet vid en skolenhet utgår för tvåeller flera årskurser gemensamt, föreslås att antalet veckotimmar som beräknasför basresurserna ökas . Eftersom detta resurstillskott kommer att utgåäven i områden som inte kan betecknas som glesbygd föreslås att ordetglesbygdsgaranti ersätts med benämningen garantitimmar. Förstärkningsresursenersätter en rad specialdestinerade bidrag. Huvuddelen går direkt tillkommunerna och fördelas av skolstyrelsen på rektorsområdena. Resterande del gårtill länsskolnämnderna, som skall fördela resurserna enligt de principer som nugäller för fördelningen av medel för särskilda åtgärder på skolområdet. Helalänsskolnämndsre-sursen skall fördelas på kommunerna. Statsbidragettill basresurserna beräknas med veckotimpris per lärar-veckotimme för varjestadium. I propositionen föreslås att veckotimpriset för resp. stadium delasin i fem grupper med utgångspunkt i ett riksgenomsnittligt timpris per stadium.Kommunerna grupperas sedan efter den faktiska avvikelsen från riksgenomsnittet.Detta förslag ger balans mellan kommunernas verkliga lärarlönekostnader ochstatsbidraget. Rekvisitions- och utbetalningsförfarandet för statsbidraget kanförenklas. Statsbidragettill förstärkningsresursen fastställs med hjälp av ett enhetligt schablonbelopp. Tilläggsbidragetutgår med viss i)rocent av statsbidraget för bas- och förstärkningsresurser.Bidraget utgår för kostnader för vikarier, arvodestjänster samtnedsättningstimmar. Denya statsbidragsbestämmelseina skall tillämpas fr. o. m. redovisningsåret1978/79. UbU 1977/78: 21 3 Enligt principbeslut skall ett särskiltbidrag utgå för den samlade skoldagen. Kommunen beslutar om införande av samladskoldag. Sådant beslut kan avse viss skolenhet, alternativt visst stadiumeller viss årskurs i skolenhet. Den minimitid som bör gälla för attkommun skall få rätt till det särskilda statsbidraget för samlad skoldag, börmotsvara den sammanlagda tiden för undervisning, raster, lunchuppehåll ochandra uppehåll i undervisningen samt för högstadiets del, härutöver, den tidsom nu är avsatt för fritt valt arbete. Kommunen måste kunna visa attverksamhet pågår för eleverna under de delar av skoldagen då undervisning intepågår. Denna verksamhet skall bedrivas i enlighet med de mål och riktlinjer förskoldagen som regeringen senare skall fastställa. Läraresom under den samlade skoldagen deltar i annan verksamhet än undervisning fårinräkna dessa uppgifter i sin tjänst. Musiklärare i kommer att isin tjänst kunna få inräkna tjänstgöring i den kommunala . Nyabestämmelser kommer att reglera antalet ordinarie speciallärar-tjänsler. Enligtdessa bestämmelser inrättas ordinarie tjänst som speciallärare förundervisning i särskild undervisningsgrupp. Dessutom får en ordinarie tjänstinrättas för varje påbörjat 100-tal elever i kommunens grundskola. Ipropositionen behandlas också de förslag rörande skolhälsovården som 1974 årsskolhälsovårdsutredning (U 1974: 48) lagt fram i betänkandet (SOU 1976: 46)Skolhälsovård. Ansvaret för skolhälsovården föreslås liksom f. n. ligga hoskommunerna. Dessa får emellertid möjlighet att efter avtal med resp. landstingöverlåta uppgifter inom skolhälsovården ål . Skolöverstyrelsenföreslås liksom nu ha det centrala tillsynsansvaret för verksamheten. Vidareföreslås att inga centralt utfärdade föreskrifter rörande personaltäthet inomskolhälsovården skall finnas; beslut i sådana frågor skall fattas av resp.huvudman efter samråd med personalorganisationerna. Liksom för övriga kommunaltreglerade anställningar föreslås kommunerna få rätt att besluta att annannämnd än skolstyrelsen skall handlägga frågor som rör anställning av skolläkareoch skolsköterskor. Vidare bör rätten att anföra förvaltningsbesvär över beslutom tillsättning av sådana tjänster avskaffas. UbU1977/78: 21 Lag om ändring i skollagen (1962: 319) Härigenom föreskrives att 24, 25 a, 32, 38 och 39 §§ skollagen (19o2;319)' skall ha nedan angivna lydelse. omfattar nio årskurser, betecknade 19 och fördelade pålågstadium, mellanstadium och högstadium, vart och ett om tre årskurser. Inom anordnas dels olika studievägar,avpassade efter barnens studieinriktning, dels ock specialundervisning försådana barn, vilka ha svårt att följa den vanliga undervisningen eller anpassasig till verksamheten i skolan. För barn, som på grund av lyte, långvarig sjukdom ellerliknande omständighet ej kunna deltaga i vanligt skolarbete, anordnas särskildför dem lämpad undervisning. Inom anordnas dels olika studievägar,avpassade efter barnens studieinriktning, dels ock specialundervisning försådana barn, vilka ha svårt att följa den vanliga undervisningen. För barn, som på grund av handikapp,långvarig sjukdom eller sjukdom som tvingar till upprepad kortare frånvaro ejkunna deltaga i vanligt skolarbete, anordnas särskild för dem lämpadundervisning. 25 a §= omfattar skolhälsovård. Skolhälsovården har till ändamål att bevara elevernassjälsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Denskall främst vara av förebyggande natur och ej avse egentlig sjukvård. Nyinskriven elev i griindskolanskall läkarundersökas i början av läsåret och därefter fram till och medårskurs 8 minst två gånger. Om ej särskilda förhållanden föranleda undantag,skall elev läkarundersökas även i årslcurs 9. Utöver vad som följer av tredje stycket skall sådan elev igrundskolan som är klen, sjuk eller sjuk-domshotad läkarundersökas så oftaskelläkaren finner det behövligt. Undersökning skall även ske av elev somskolledare, lärare, skol- 1 Lagen omtryckt 1970:1026. - Senaste lydelse 1975; 159. Skolhälsovården har till ändamål att följa elevernasutveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verkaför sunda levnadsvanor hos dem, Den skall främst vara av förebyggande natur. Nyinskriven elev i skall läkarundersökas ibörjan äv läsåret och därefter fram till och med årskurs 8 minst två gånger. Utöver vad som följer av tredjestycket skall sådan elev i som företer brister i hälsotillståndetläkarundersökas så ofta skolläkaren finner det behövligt. Undersökning skalläven ske av elev som personal vid UbU 1977/78: 21 5 sköterskaeller föräldrarna särskilt eller föräldrarna särskilt hänvisat hänvisattill skolläkaren eller som till skolläkaren. denne på annan grund finnervara i behov av undersökning. Det åligger elev i att låta sigundersökas i fall som avses i tredje och fjärde styckena. har rätt att Elev i har rätt att kostnadsfritt anlita skolhälsovår- bli läkarimdersökt, om han begär den. det hos skolläkare eller skolskö- Elev har även iövrigt rätt att anlita skolhälsovården. All skolhälsovård skall vara kostnadsfriför eleven. Kommunfår besluta att uppgifter som enligt denna paragraf ankomma på kommunen istället skola fullgöras av landstingskommun. Detta får dock ske, endast omlandstingskommunen har åtagit sig att fidlgöra uppgifterna. Barn, som ej uppnått skolphktsåldem men som fiimesha för skolgång erforderUg mognad, må tillåtas att börja skolgång i grundskolanhöstterminen det kalenderår, då barnet fyller . Har skolpliktigt barn ej nått den Har skolpliktigtbarn ej nått den mognad som fordras för att del- mognad som fordras för att del taga i undervisningen i grundsko- taga i undervisningen i grundsko lan, må dess skolgång med föräld- lan, må dess skolgång med föräld rarnas medgivande uppskjutas ett ramas medgivande uppskjutas . Barn vars skolgång uppskjutits skall deltaga iförskola. Skyldigheten att deltaga i förskola skall omfatta högst . Om intagning i vissa fall av elever igrundskolan gäller vad regeringen därom förordnar. Föräldrartill skolpliktigt barn Föräldrar till skolpliktigt barn skola övervaka, attbarnet fullgör skola övervaka, att barnet fullgör sin skolgång. sin skolgång eller deltager i för- Fullgör skolpliktig elev i grund- Fullgörskolpliktig elev i grund skolan ej sin skolgång och beror skolan ej sin skolgång eller deltager underlåtenheten på tredska av för- skolpliktigt barn, vars skolgång äldrarna, äger länsskolnämnden uppskjutits, ej i förskola och beror 3Senaste lydelse 1975:159. UbU1977/78: 21 vidvite förelägga föräldrarna att hålla eleven i skolan. Beslut härom går iverkställighet utan hinder av besvär. Följes ej föreläggandet, må nämndenutdöma vitet. Detta må ej förvandlas tUl frihetsstraff. Har åtgärd enligt första stycket ej åsyftad verkaneller äro eljest synnerliga skäl därtill, äger länsskolnämnden förordna, atteleven skall hämtas till skolan med biträde av polismyndighet. Beslut härom gåri verkställighet utan hinder av besvär. underlåtenhetenpå tredska av föräldrarna, äger länsskolnämnden vid vite förelägga föräldrarnaatt hålla barnet i skolan eller försko-. Beslut härom går i verkställighetutan hinder av besvär. Följes ej föreläggandet, må nämnden utdöma vitet. Dettamå ej förvandlas till frihetsstraff. Haråtgärd enligt första stycket ej åsyftad verkan eller äro eljest syrmerliga skäldärtill, äger länsskolnämnden föiordna, att elev i skall hämtastill skolan méd biträde av polismyndighet. Beslut härom går i verkställighetutan hinder av besvär. Vad i denna paragraf sägs skall ej äga tillämpningbeträffande deltagande i undervisning, som avses i 24 § tredje stycket. Dennalag träder i kraft den 1 juU 1978. Lagom ändring i lagen (1976:381) om barnomsorg Härigenomföreskrives att 5 § lagen (1976: 381) om barnomsorg skall ha nedan angivnalydelse. Barn skall anvisas plats i förskola från och medhöstterminen det år då barnet fyller . Sådan förskola skall omfatta minst525 timmar . Barnvars skolgång har uppskjutits enligt 32 § andra stycket skollagen (1962: 319)skall beredas möjlighet att fortsätta i förskolan . Kanförskola på grund av barnens restider eller av andra skäl icke bedrivas i denomfattning som anges i första stycket, får kommunen dela upp förskolan på tvåår. Barn som beröres av sådan uppdelning skall anvisas plats i förskolan frånoch med höstterminen det år då barnet fyller . Sådan förskola skallomfatta sammanlagt minst . Barnvars skolgång har uppskjutits enligt 32 § andra stycket skollagen (1962; 319)skall anvisas plats i förskola. Kan förskola på grund av barnens restider ellerav andra skäl icke bedrivas i den omfattning som anges i första stycket, fårkommunen dela upp förskolan . Barn som beröres av sådan uppdelningskall anvisas plats i förskolan från och med höstterminen det år då barnetfyller . Sådan; förskola skall omfatta sammanlagt minst . Dennalag träder i kraft . UbU 1977/78: 21 7 Motionerväckta under allmänna motionstiden vid /78 1977/78: 220 av () och () vari yrkas att ger regeringen till känna vad i motionen sagts ombehovet av läkarkontroll i samband med ungdomars val av studieväg, 1977/78; 453 av () och ToreNilsson (m) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om utformningen av förordningen om statsbidrag tillgrundskolan i vad gäller lärares partiella tjänstebefrielse för arbetsvärd, 1977/78: 741 av () och GeorgPettersson (c) vari yrkas att ger regeringen till känna vad imotionen anförs om förebyggande hälsovård i skolan, 1977/78: 1167 av m. fl. (c, m, fp)vari yrkas att hos regeringen begär utredning om möjligheterna att,i enlighet med vad som anförts i motionen, ge eleverna i det allmännaskolväsendet tillgång till andlig vård och vägledning inom skolans ram, 1977/78: 1188 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen anhåller om att i sin informationtill kommunerna informerar om att skolans undervisning kan organiseras på sättsom nämnts i motionen, 1977/78: 1557 av () och () vari yrkas att hos regeringen hemställer att skolförordningenändras så att kommun skall vara skyldig att tillhandahålla elever i privataskolor läromedel i samma omfattning som elever i kommunens egna skolor. Motionerväckta med anledning av propositionen 1977/78: 1721 av () och MargitSandéhn (s) såvitt gäller yrkandena att 1. beslutar uttala att samtligasex särskilda studierektorstjänster bibehålls under /79 (yrkandet2), 2. beslutar uttala att regeringenbör ge universitets och högskoleämbetet samt i uppdrag attutarbeta förslag till provisoriska anvisningar för användningen av dekvarstående särskilda ordinarie lärartjänsterna /79 (yrkandet 3), 1977/78: 1723 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att som sin mening ge till känna vad som i motionen anförtsom speciell hänsyn när det gäller den friare fördelningen av statsbidraget tillgrundskolan till ämnena slöjd, hemkunskap, maskinskrivning och teckning. 1977/78; 1724 av Äke m. fl. (s) variyrkas att beslutar uttala UbU 1977/78: 21 8 1. att regeringen snarastframlägger förslag om vuxenutbildningens inlemmande i den kommunalaskolhälsovården, , 2. att regeringen låter utfärdarekommendationer för en bättre synvård inom skolhälsovården genom vidgatsamarbete mellan ögonläkare, speciallärare och optiker i enlighet med vad somsägs i motionen, 1977/78: 1725 av () och StinaEliasson (c) vari yrkas att ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om att använda länsskolnämndens del av förstärkningsresursentill kommuner med behov av särskilda insatser i skolan för fosterbarn, 1977/78: 1726 av () vari yrkasatt beslutar anhålla om 1. att regeringen utfärdar enrekommendation angående ett maximalt antal elever per heltidsanställdskolsköterska till 800, 2. att huvudmannaskap i vad avserskolsköterskorna får åvila primär-kommunerna, 1977/78: 1727 av m. fl. (c, m, fp)vari yrkas att som sin mening ger till känna att statsbidrag tUlfria aktiviteter och samlad skoldag även får användas för den frivilligaverksamheten i anslutning till skoldagen, 1977/78:1729 av m. fl. (s) vari yrkas 1. attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om a. fördelningenav förstärkningsresursen i vad avser de svagare elever nas behov, baskunskaper och basfärdigheter saml kontakt med samhälle och arbetsliv, b. anpassad studiegång, c. samarbetet mellanskolan och hemmen, d. införande avklassråd, e. länsskolnämndernasfördelning av förstärkningsresursen, f. behovav resurser for utvärdering och utveckling hos den regionala skolmyndigheten, 2. attriksdagen beslutar att per elev, i stället för av regeringen föreslagna 0,084, skall utgå till annan verksamhet än under visning av den totala förstärkningsrestirsen på per elev, 1977/78:1730 av () vari yrkas att 1. hos regeringen begär att medeltill de förstärkningsåtgärder i gymnasieskolan som föreslås i denna motion /79 bestrids av kvarstående reservation ur anslaget Särskildaåtgärder på skolområdet, 2. som sin mening ger regeringenull känna vad i motionen anförts om att medel för fortsattaförstärkningsåtgärder inom gymnasieskolan anvisas i budgetpropositionen för1979/80, UbU 1977/78: 21 9 1977/78: 1731 av () och FridaBerglund (s) vari yrkas att beslutar att öka länsskolnämndsresursen iNorrbottens län från i propositionen föreslagna 0,02 till 0,025 veckolimmar perelev, 1977/78:1732 av m. fl. (vpk) vari yrkas att 1. uttalar att de kommuner som pågrund av beslutet om nytt statsbidragssystem drabbas av bidragsminskning börerhålla full kompensation för denna, 2. uttalar att det nyastatsbidragssystemet skall vara ett provisorium, 3. hos regeringen hemställer omförslag till statsbidrag till , varvid de allmärma riktlinjer somanförs i motionen beaktas, 4. beslutar att för budgetåret1978/79 anslå 50 milj. kr. avsett som statsbidrag till den kommunalamusikskolan och att hos regeringen hemställa om förslag till bestämmelser förfördelningen av detta statsbidrag. 3.1.1 Utgångspunkterför ett nytt statsbidrag Driflbidragen till primärkommunerna i vad gällerskolväsendet reformerades för jämnt . Till grund förstatsbidragsreformen låg allmänna statsbidragsutredningensbetänkande om förenklad statsbidragsgivning (SOU 1956: 8). En grundläggandeprincip för förslaget var att kommunerna med utgångspunkt i vad som kundebetraktas som statliga och kommunala angelägenheter skulle erhålla ett totaltstatsstöd av i stort sett samma storlek som enligt det bidragssystem som gälldeföre reformen. beslut (prop. 1957: 112, SU 1957: 91, rskr1957: 239) fick som resultat bl. a. gällande förordning (1958: 665) omstatsbidrag till driftkostnader för det allmänna skolväsendet. Medanledning av ett antal motioner i skolfrågor föreslog statsutskottet år 1970att i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin mening skulle ge till kännaatt skolans arbetsmiljöproblem borde noggrant analyseras och att det bordeutarbetas förslag om åtgärder för att komma till rätta med dem. Riksdagenfattade beslut i enlighet med utskottets förslag (SU 1970: 49, rskr 1970: 145).Samma år tillkallades särskilda sakkunniga för att fullgöra det av riksdagentill Kungl. Maj:t lämnade uppdraget. De sakkunniga antog namnet utredningen omskolans inre arbete (). SIAlade fram sitt huvudbetänkande Skolans arbetsmiljö (SOU 1974: 53).Utredningen behandlade därvid inte bara arbetsmiljöfrågor utan även frågor omresursfördelning och resursanvändning i . Beträffande statensbidrag till framhåller utredningen (s. 601) att det är ett statligtintresse att kunna beräkna och bestämma storleken av den resurs som genomstatsbidrag ställs till kommunernas UbU 1977/78: 21 10 förfogandeoch att genom olika behörighetsbestämmelser påverka vUka personalgrupper somskall arbeta i skolan med statsbidragsresursen som tjänsteunderlag. Däremot ärdet inte, säger utredningen, ett statligt intresse att i detalj ange hur dennapersonella resurs skall användas inom varje enskild skolenhet. Skolenheternaborde därför enligt utredningen få en ökad frihet att inom vissa raraar beslutaom skolarbetets organisation. Riksdagenfattade principbeslut om en reformering av skolans inre arbete (prop.1975/76; 39, UbU 1975/76: 30, rskr 1975/76; 367). Reformen omfattar enligtbeslutet tre delar, nämligen dels nya arbetsformer inom ramen för skolanstimplanebundna undervisning, dels samlad skoldag, dels allmänfritidsverksanihet före och efter skoldagen. Dendel av reformen som avser nya arbetsformer med ökad lokal frihet att ordna dentimplanebundna undervisningen är den från skolans synpunkt viktigasteförändringen. E>en skall enligt principbeslutet träda i kraft i hela landetden . Skoldagen omfattar i detta steg tim-planebunden undervisningoch sådan verksamhet som skall förekomma enligt skolförordningen (inkl. frittvalt arbete på högstadiet). Densamlade skoldagen, som är en annan del av SIA-reformen, utgörs av nyssnämndaskoldag med tillägg av fria aktiviteter av viss minimiom-fattning, nämligenaktiviteter under raster, lunchuppehåll och andra uppehåll i undervisningen.Syftet med den samlade skoldagen är att åstadkomma en bättre omvårdnad omeleverna under tid då de befinner sig i skolan och är enligt riksdagsbeslutetår frivillig för kommunen men obligatorisk för eleven om kommunen beslutaranordna samlad skoldag. Dentredje komponenten i SIA-reformen är fritidsaktiviteter före och efter densamlade skoldagen. Denna allmänna fritidsverksamhet är frivillig för kommunoch för den enskilde. Sådan fritidsverksamhet kan även förekomma före och efteren skoldag, som omfattar enbart tim-planebunden undervisning och sådanverksamhet som skall förekomma enligt skolförordningen. I propositionen 1977/78: 85 har förslag om nyttstatsbidrag till m. m. lagts fram för . Förslaget syftartill en förenkling av nuvarande statsbidragssystem samt till en anpassning avbidragssystemet till den reformering av skolans inre ai-bete som riksdagenbeslöt . En inom ubildningsdepartementet utarbetad promemoria (DsU 1977:8) Förslag till nytt statsbidragssystem för det allmänna skolväsendet utgörgrund för regeringens förslag. Kostnadernaför delas f. n. mellan stat och kommun. Statens bidrag tilldriften av grundskolor uppgick enligt propositionen för /77 till6 745 milj. kr. Enligt kommunalekonomiska utredningen (SOU 1977: 78 s. 388)var kommunernas egna kostnader för ca 5 500 milj.kr. UbU 1977/78: 21 11 gelägenheterpå skolans område räknas bl. a. kostnader för läromedel, skolmåltider,skolskjutsar, vaktmästar- och kanslipersonal, personal för fritidsverksamhetsamt skolpsykolog- och kuratorsverksamhet (jfr prop. 1962: 54 s. 441445). Detnya statsbidragssystemet får enligt propositionen inte leda tillförskjutningar när det gäller kostnadsfördelningen mellan stat och kommun.Utskottet ansluter sig till denna uppfattning. Det nya statsbidragssystemet börunder denna förutsättning i likhet med det nuvarande bidragssystemet kunnabidra till att upprätthålla en likvärdig utbildningsstandard i riket. Resurstilldelningen till kommunerna skall enligtpropositionen i första hand ske i form av basresurs, förstärkningsresurs ochtilläggsbidrag. Basresursernas antal skall grundas på elevantalet inom resp.årskurs (årskurser) vid varje skolenhet i . Talen 25 för lågstadietresp. 30 för mellan- och högstadierna är delningstal för basresurserna. Förstärkningsresursenskall beräknas per elev i . Tilläggsbidraget är slutligen ettschablonbidrag för kommunens kostnader för bl. a. lärarvikarier. Imotionen 1977/78: 1732 (yrkandena 2 och 3) begärs att dels uttalaratt det nya statsbidragssystemet skall vara ett provisorium, dels hosregeringen hemställer om nytt förslag till ett statsbidragssystem innebärandeförslag om sänkt delningstal samt resurstillskott i övrigt som möjliggör bl. a.undervisning i små grupper.