bet · G101TU11 · 1977-12-31 00:00:00 — De i propositionen under här förevarande punkter /övrigt framlagda anslagsberäkningarna har inte gett utskottet-anledning tillerinran.. Detta innebär även att kostnadsramarna för för anslagen Driftav statliga vägar resp. Byggande av statliga vägar i princip bestäms till sammabelopp som anslagen. Det bör vidare ingå i regeringens befogenheter att iden mån arbetsmarknadsläget, kravet på en ändamålsenlig planering avverksamheten eller andra särskilda skäl motiverar det -bemyndiga attunder åren 1978 resp. 1979 jämka de föreskrivna kostnadsramarna ,t. ex. genom att iihder i förväg ta i anspråk behövligabelopp av de medel under de kalenderårsberäknade anslagen, som anvisas .' Desammanlagda utgifterna under de olika väganslajgen m. m. för /79uppgår enligt föredragandens beräkningar till 3 853 milj. kr. Förtrafiksäkerhet och vissa bidrag m. m. beräknas under andra anslag under sjättehuvudtiteln sammanlagt ca 223 miilj. att avräknas mot automobilskattemedlen.Därjämte föreslås att ca 922 milj. kr. inom justitie-, utbildnings-, jordbruks-och arbetsmarknadsdepartementens verksamhetsområden likaledes skall avräknasmot nämnda medel. Det totalbelopp sorn avses skola täckas avautomobilskattemedlen skulle därmed uppgå till ca (3 853-f 223-1-922) 4 998milj. I förhållande till motsvarande, på riksstaten för innevarandebudgetår uppförda anslag, innebär detta en ökning med ca 513 milj. kr. Dåinkomsterna av automobilskattemedlen beräknas till ca 6 124 milj. kr. skulleöverskottet på vägväsendets specialbudget,, där behållningen per den 30 juni1977 uppgick till ca 3 608,3 milj. kr., komma att under budgetåret öka med ca1126 milj. kr. I motionen 1977/78: 381 hemställs att riksdagenbeträffande bygdevägar uttalar att sådana endast i undantagsfall får avförasur allmänt underhåll och framför allt itite i bygder med betydande friluftsliv. under en rad av år och senast vid 1976/framhållit(/77:11) regleras emellertid frågan om indragning av allmän väg ochförutsättningarna härför i väglagen (1971: 948). Bestämmelserna i den tillväglagen anslutande vägkungörelsen (1971: 954) innebär att länsstyrelsensuppfattning i én ihdragningsfråga ges stor vikt. Av i olikasarnmanhang tidigare gjorda uttalanden framgår vidare att indragningsärendenahandläggs under stor hänsyn till förhållandena i de enskilda fallen och attindragningar sker endast då vägande skäl föreligger. Utskottet utgår också frånatt så är förhållandet men vill i sammanhanget ånyo understryka den storavikten av att härmed sammanhängande frågor får en för närmast berörda kommunersoch övriga vägintressenters del tillfredsställande lösning. Under hänvisningtill det anförda avstyrker utskottet motionen i fråga. I motionen 1977/78: 766 yrkas att hosregeringen begär ändring av reglerna för bidrag till byggande ay kommunalavägar och gator så att byggandet av gång- och cykelvägar stimuleras och framkomlighetenför kollektivtrafiken prioriteras. Motionärerna erinrar där-, vid om riksdagenstidigare gjorda uttalanden i fråga om byggande av cykelvägar inom kommunemasamt utredningsverksamheten i äninet. Utskottetfår med anledning härav erinra om att den pågående cykel- trafikutredningen (K 1976: 04) som har till uppgift att se över stats bidragsbestämmelserna för gatu- och vägbyggandet så att kommunerna . stimuleras att anordna samnaanhängande cykelvägnät inom sina tätorts områden enligt uppgift i budgetpropositionen beräknas, avge sitt be tänkande . I samband med beredningen av förslagen torde även synpunkter av den art motionärerna tagit upp kom-, ma att aktualiseras. Under hänvisning härtill och i avvaktan på resul tatet av beredningen, som bör bedrivas skyndsamt, finner utskottet mo tionen inte nu böra föranleda någon särskild åtgärd från riksdagens- sida. I motionen 1977/78: 629 hemställs att riksdagenbeslutar att med instämmande i motionens syfte ge regeringen till känna vad somi mo- tionenanförts om statsbidrag till drift och underhåll av enskilda vägar. Yrkandetinnebär att i bidragsunderlaget skall inräknas även kostnader för marklösen,skada och intrång. Vidare begärs i motionen 1977/78: 768 att hosregeringen begär att frågor som berör det enskilda vägnätet skyndsamt utreds ienlighet med motionens syfte. Även i denna motion tas de förut nämnda frågornaom ersättning för kostnader för marklösen, skada och intrång upp. Dessutomberörs storleken av bidragsprocenten för olika kategorier av enskilda vägarsamt uppdelningen över huvud taget av vägarna i allmänna vägar och enskildavägar. Utskottetvill med anledning härav erinra om att härmed sammanhängande frågor under desenaste åren utretts i särskild ordning. Såsom av budgetpropositionen framgårhar således vägutredning (K 1970: 35) till regeringenöverlämnat betänkandet (SOU 1977: 12) och enskild väghållning.Betänkandet, som innehåller lagförslag och motivuttalanden rörande formernaför väghållning, avseende andra vägar än allmänna vägar, samt formernaför enskild väghållning remissbehandlas f. n. har i mitten avdecember 1975 lämnat rapporten av statsbidragssystemet för enskildavägar, vUken har remissbehandlats. Rapporten bereds f. n. inomkommunikationsdepartementet. Utredningsförslagen bör enligt föredragandens meningbehandlas i ett sammanhang. Utskottetdelar denna uppfattning och avstyrker i avvaktan på resul' tåtet härav de bådamotionerna. Motionsyrkandenbeträffande flerårsplaner m. m. I motionen 1977/78: 892 hemställs att riksdagenuttalar att ombyggnaden av tidigareläggs. I motionen 1977/78: 470föreslås att som sin mening ger regeringen till känna attvägsituationen i och särskilt i länets inland ytterligarebör beaktas vid fördelning av ordinarie vägmedel och av de beredskapsmedel förvägbyggande som kan komma att fördelas . I motionen 1977/78: 577hemställs att som sin mening ger regeringen till känna nödvändighetenav upprustning av vägnätet i norra i enlighet med vad motionärenanfört. Utskottetär för siri del övertygat om att vägande skäl kan anföras till stöd församtliga nu berörda yrkanden. Vid sina studiebesök iinder det gångna året i bl.a. , och har utskottet också kunnat konstaterade angelägna investeringsbehov för olika vägobjekt som bl. a. omnämns i demotioner som av utskottet behandlas under förevarande avsnitt. Frågor omprojektering samt byggande och drift av allmänna vägar regleras emellertidgenom föreskrifter i väglagen och vägkimgörelsen. De för väg- och gatubyggandetgällande flerårs-och fördelningsplanerna upprättas i enlighet medvägkungörelsens be- stämmelsersamt vissa andra föreskrifter för numera tioårsperioder och förnyas vart femteår. Planerna kan dessutom revideras mellan de normala revideringstillfällena.Fördelningen av investeringsmedel de skilda landsdelarna och väggruppernaemellan sker vidare på grundval av en noggraim angelägenhetsgradering och eftervederbörande regionala och lokala vägmyndigheters hörande allt i syfte attåstadkomma en så likformig och rättvis fördelning av vägmedlen som möjligt. Medanledning av påpekande i motionen 1977/78: 577 förutsätter utskottet också attdet existerande samarbetet över länsgränsema beträffande sådana vägföretag somberör flera län intensifieras. Nugällande flerårs- och fördelningsplaner avser perioden 19761980 och skallrevideras innevarande år, att avse perioden 19791988. Detär vidare enligt utskottets uppfattning av stor vikt att vägbyggnadsobjektentillkommer i den prioriteringsordning som de regionala och kommunalainstanserna i samverkan med den centrala fackmyndigheten uppställt. Fr. o. m.i år får f. ö. som förut nämnts länsstyrelserna bemyndigande att fastställa denya flerårsplanerna för byggande av länsvägar, dvs. för det vägnät sombetjänar företrädesvis de regionala och lokala transportuppgifterna. Ianslutning härtill må också eriiuas om den stora flexibilitet som kännetecknarvägplaneringen. I fråga om anslag för vägbyggnader som tillkommer avsysselsättningspolitiska skäl är det enligt utskottets mening likaså av storvikt att vägobjekten som regel utväljs av de berörda myndigheterna inom denramplanering som finns redovisad i flerårs- och långtidsplanerna. Dock börprojekt som redan påbörjats med anlitande av beredskapsmedel fullföljas. Underhänvisning till vad utskottet i nu berörda planerings- och anslagsfrågoranfört och då även de av motionärerna aktualiserade projekten enligtutskottets uppfattning bör prövas i den för handläggning av vägärenden stadgadeordningen avstyrks de nämnda motionerna. Av samma skäl avstyrker utskottet motionerna1977/78: 764 om en bro över , 1977/78: 1240 om utbyggnaden av Europaväg6, 1977/78:1599 om den planerade högbron över , 1911 fl: 383 om enbro vid Bjursund i län och 1977/78:1575 om en broförbindelse mellanGo//anti ocä . Beträffandeden föreslagna bron vid Bjursund må dock nämnas att betraktar det somangeläget att ersätta den nuvarande färjför-bindelsen med en bro. Projektetfinns därför enligt vad utskottet erfarit även upptaget i den lista på lämpligabroobjekt för utförande i stålkonstruktion som anges av iunderhandsskrivelsé till regeringen om stålbroar. Näihnda brokan därför enligt uppgift komma att aktualiseras 1980. Ävenen bro över kan i samma oriining komma att aktualiseras. Utskottet avstyrker jämväl yrkandet i motionen1977/78: 1568 att hos regeringen anhåller att vid kommande planeringav väganslagen särskilda medel ställs till förfogande för projekt som inte kaninrymmas under ordinarie ramanslag för länsvägar. Några sådana särskilda medelstår inte till förfogande, och beträffande de ordinarie väganslagensfördelning gäller vad utskottet i det föregående anfört. I motionen 1977/78: 579 yrkas att gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om förändring av riksväg 15till . Motionärema erinrar därvid om att länsstyrelserna i ,, och verkat för att riksväg15 skall klassificeras såsom sådan väg. I sammanhanget erinras om att antog ett förslag till nyttavtal om internationella huvudtrafikleder avsett att ersätta den nu gällandedeklarationen . reserverade sig därvid mot kommitténsbeslut. Något beslut i frågan har enligt motionärerna ännu ej fattats. Vidareframhålls att en förändring av till är av stor betydelseför samhällsutvecklingen i de södra och sydöstra delarna av landet. Det sägsdärvid vara viktigt att inte hela sydöstra hamnar utanför detinternationella huvudtrafiknätet. Bedömd från såväl sysselsättnings- somregionalpolitisk synpunkt anses frågan om klassificering av vägen därför varaav mycket stor betydelse. Regeringenhar senast genom beslut lämnat en gemensam framställning avsamma itmebörd från länsstyrelserna i , , län utan åtgärd. De nämnda länsstyrelserna har emellertid den 30december 1977 till regeringen inlämnat en förnyad framställning i ämnet. Utskottet,som vid sitt förut nämnda studiebesök i län informerats i frågan, sin prövning av densamma funnit skäl tala för motionärernas yrkande. Underhänvisning härtill vill utskottet föreslå att' regeringen låter prövamöjligheterna att få till stånd en omklassificering av nämnda riksväg på detsätt som i motionen föreslagits. Vad utskottet härom anförtbör av ges regeringen till kätma. I motionen 1977/78: 463 hemställs att riksdagenuttalar sig för att spridning av vägsalt niåtte upphöra. Vidare begärs i motionen 1977/78: 1574 att ägare och brukare av mark erhåller ersättning för skador som åsamkats dem genom snöstaket och vägsalt. Skador som uppkommer på mark och växtlighet och som befaras ha inverkan även pä grundvattnet bör enligt motionärerna föranleda att forskningen inriktas på att få fram" ett annat medel tUl vägarna än vägsalt. 4 1977/78.15 saml. Med anledning av nämnda yrkanden vill utskottetframhålla att under en lång följd av år genom bl. a. motioner,interpellationer och enkla frågor har uppmärksammats på spörsmålen härom, somär av stor betydelse från framför allt trafiksäkerhetssynpunkt. Utskottet sin tidigare prövning av frågan fuimit det vara angeläget att fortsattforskning på området bedrivs samt att verksamhet härvidlagintensifieras i syfte att än mer förbättra tillämpade metoder samt den tekniskamaterielen, så att olägenheter och skadeverkningar i möjligaste mån motverkas.Så har också skett, och statsverksproposition hänvisades tUlden redogörelse för behov och erfarenheter m. m. av vägsaltning som vägverketutfört och redovisat i publikationen Halk-bekänipning (DD. Vägverketsbedömningar i denna del har skett i samråd med trafiksäkerhetsverket. Avpublikationen framgår också att och efter överläggningarenats om att salt-ningen under nuvarande former torde kunna accepteras frånnaturvårds-synpimkt. Vadbeträffar de i sistnämnda motion framförda kraven på ersättning till markägaresom åsamkats skador genom snöstaket och vägsalt synes några särskildauttalanden från sida av den art motionärerna föreslagit inte varapåkallade. Enligt vad utskottet erfarit betalas nämligen redan nu utersättningar av sådant slag efter hänvändelse till vederbörande vägförvaltningoch prövning i sedvanlig ordning av de framförda ersättningskraven. Underhänvisning till såväl tidigare gjorda uttalanden i ämnet som vad utskottet nu iövrigt anfört finner utskottet inte heller de aktuella motionerna böraföranleda någon särskild åtgärd från sida och avstyrker därfördesamma. I motionen 1977/78: 1573 hemställs att riksdagenger regeringen till käima vad som i motionen anförts om bekämpning av flyghavrevid våra allmänna vägar. Motionärernaerinrar om att ägare till eller nyttjanderättsiimehavare av fastighet enligtgällande bestämmelser är skyldig att vidtaga bekämpningsåtgärder motflyghavre. Väsentligt är enligt motionärerna att här aktivtmedverkar i kampen mot detta ogräs samt att bekämpningsåtgärder genom verketsförsorg bl. a. i form av slätter av slänter och vägkanter sker vid tidigaretidpunkt än vad som i många fall sker. Utskottetfinner det i likhet med motionärema vara angeläget att även följergällande bestämmelser på området och förutsätter givetvis att så sker. Enligtvad utskottet inhämtat förekommer ocksä inom närmast berörda regioner av bl. a.trafiksäkerhetsskäl slätter av slänter och vägkanter två gånger undersommarperioden. Sådan slätter kan på de av motionärema angivna skälentidigareläggas och så uppges Också de av motionärerna i övrigt angivna åtgärderna vidtas vidbehov. Underhänvisning härtill finner utskottet något särskilt uttalande i frågan fränriksdagens sida ej vara påkallat och avstyrker därför motionen. a. avslårmotionen 1977/78: 1582, yrkandet 4, b. avslårmotionen 1977/78:1714, yrkandet 1, 2. att riksdagenför /79 anvisar a. till : Ambetsverksuppgifter ett förslagsan slag av , att avräknas mot automobilskattemed len, b. till Drift avstatliga vägar ett reservationsanslag av 2 , att avräknas mot automobilskattemedlen, 3. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1977/78: 1590, yrkandet 3, tillByggande av statliga vägar för /79 anvisar ett reservationsranslag av , att avräknas mot automobilskatte-. 4. att till Bidrag tilldrift av kommunala vägar och gator för /79 anvisar ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 5. att avslår motionen1977/78: 1225, 6. att till Bidrag tillbyggande av kommunala vägar och gator för /79 anvisar ettreservationsanslag. av , att avräknas mot automobilskattemedlen, 7. att avslår motionen1977/78: 1606, a. medger attunder /79 statlig lånegaranti för lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa en skilda vägar beviljas intill ett belopp av , b. med bifalltill regeringens förslag och med avslag på mo tionen 1977/78: 1227, yrkandet 2, till Bidrag till drift av en skilda vägar m. m. för /79 anvisar ett reserva tionsanslag av , att avräknas mot automobil skattemedlen, 9. att riksdagenför /79 anvisar a. till Bidrag tillbyggande av enskilda vägar ett reservationsanslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen, Kartong: S. 18, rad 20 Står: 12. Rättat till: 13.S. 18, rad 23 Står: 13. Rättat till: 14. S. 18, rad 25 Står: 14. b. till Tjänster till utomstående ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, c. tillAvsättning till statens automobilskattemedelsfond ett förslagsanslag av , a. avslårmotionen 1977/78: 381 b. avslårmotionen 1977/78: 766 c. avslårmotionerna 1977/78: 629 och 1977/78: 768, a. avslårmotionen 1977/78: 892, b. avslårmotionen 1977/78: 470, c. avslårmotionen 1977/78: 577, a. avslårmotionen 1977/78: 764, b. avslårmotionen 1977/78: 1240, c. avslårmotionen 1977/78: 1599, d. avslårmotionen 1977/78: 383, e. avslårmotionen 1977/78: 1575, f. avslårmotionen 1977/78: 1568, 13. att med anledning avmorionen 1977/78: 579 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört beträffande klassificeringen av som , 14. att avslår motionerna1977/78: 463 och 1977/78: 1574, 15. att avslår motionen1977/78: 1573. 4.Statens trafiksäkerhetsverk: Förvaltningskostnader. Regeringen har underpunkten C 1 (s, 7780) föreslagit att till Statens trafiksäkerhetsverk:Förvaltningskostnader för /79 anvisa ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. I motionen 1977/78: 763 av m. (c) hemställs att beslutar att hos regeringen anhålla om enundersökning beträffande möjligheterna att översätta instruktionsböcker ikörkortsutbildningen till de vanligare invandrarspråken. I motionen 1977/78: 1227 av m. (s) hemställs, såvitt nu är i fråga (yrkandet 1), att beslutar atttill trafiksäkerhetsverket för dess informationsverksamhet utöver regeringensförslag anslå 1 milj. kr. I motionen 1977/78: 1241 av m. fl. (s)hemställs att hos regeringen begär en utredning om möjligheterna förett statligt eller kommunalt övertagande av körkortsutbildningen och att utbildningensmål och innehåll omprövas. I motionen 1977/78: 1244 av ()hemställs att hos regeringen begär åtgärder i syfte att samordnapolisens, och lokalradions resurser till en regelbundentrafikinformation. Föredraganden har under ifrågavarande punktföreslagit en höjning av anslaget med drygt 3 milj. kr. i förhållande tillanslaget för innevarande budgetär. Härvid har bl. a. beräknats ytterligaremedelsutrymme med . för informationsverksamhet, för vilket ändamåldärmed disponerats drygt 14,2 milj. kr. Utskottettillstyrker regeringens förslag i deima del. Härav följer att utskottet ejanser sig böra biträda yrkandet i motionen 1977/78:1227 om ett anslag tillinformationsverksamheten med 1 milj. kr. utöver regeringens förslag. I motionen 1977/78: 1244 begärs åtgärder i syfteatt samordna poli- sens, och lokalradions resurser till en regelbunden trafikinformation. Riksdagenhar under innevarande behandlat en motion med samma syfte som den nuaktuella (/78: 2). Härvid framhölls bl. a. att utvecklingsarbete påområdet pågår genom samarbete mellan , trafiksäkerhetsverket,, SMHl och lokalradion beträffande väderrapporter. Utskottetpekade också på det arbete som bedrivs i frågan inom trafiksäkerhetsutredningenoch . Utskottetvill ånyo framhålla den stora betydelse som programutbud via radio har för attsprida information i trafiksäkerhetsfrågor. De ökade programinslag som kanförväntas beträffande sädana frågor genom lokalradion anser utskottet därförvara mycket värdefulla. Med hänsyn till de initiativ som dock redan tagits pådetta område finner utskottet emellertid alltjämt någon särskild åtgärd fränriksdagens sida i ärnnet ej påkallad. I motionen 1977/78: 763 hemställs att hosregeringen anhåller om en undersökning beträffande möjlighetema att översättainstruktionsböcker i körkortsutbildning till de vanligaste invandrarspråken. Utskottetvill i och för sig framhålla det värdefulla i syftet med ifrågavarandemotionsyrkande. Frågor med anknytning till invandrarnas språksvårigheterprövas dock företrädesvis av invandrarverket och skolöver- styrelsen.Utskottet förutsätter att därvid även den i förevarande sammanhangaktualiserade frågan beaktas och avstyrker med hänsyn härtill motionen. I motionen 1977/78:1241 hemställs att hosregeringen begär en utredning om möjlighetema för ett statligt eller kommunaltövertagande av körkortsutbildningen och att utbildningens mål och innehållomprövas. Utskottetvill med anledning härav erinra om att en särskild arbetsgrupp tillsatts inomtrafiksäkerhetsutredningen för att pröva frågor beträffande föramtbildning.Enligt vad utskottet erfarit prövas inom gruppen även frågor av det slagmotionärema aktualiserar. Med hänsyn härtill och i avvaktan på resultatet avutredningsarbetet bör motionen ej föranleda någon särskild åtgärd frånriksdagens sida. 1. att med bifall tillregeringens förslag och med avslag på motionen 1977/78: 1227, yrkandet 1, tillStatens trafiksäkerhetsverk: Förvaltningskostnader för /79anvisar ett förslagsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, a. avslårmotionen 1977/78:1244, b. avslårmotionen 1977/78: 763, c. avslårmotionen 1977/78: 1241. Utskottet tillstyr ker regeringens förslag under pimkten C 2 (s. 8083) och hemställer att till Statens trafiksäkerhetsverk:Uppdragsverksamhet för /79 anvisar ett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. ; Bil- och körkortsregister m. m. Utskottet tillstyrker regeringens förslag under punkten C 3 (s. 8386) och hem ställer att till Statens trafiksäkerhetsverk:Bil- och körkortsregister m. m. för /79 anvisar ettförslagsanslag av . Bidragtill trafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag under punkten C 4 (s. 8687) att till Bidrag tilltrafiksäkerhetsfrämjande åtgärder vid järnvägskorsningar för /79anvisar ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. för trafiksäkerhetens främjande. Ut skottet tillstyrker regeringens förslag under punkten C 5 (s. 8789) och hemställer att till Bidrag till nationalföreningenför trafiksäkerhetens främjande för /79 anvisar ett anslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen. Allmänöversikt över utvecklingen. Anslagen till verk samhet. Före behandlingen av de skilda anslagen har regeringen (s. 90 113) lämnat en allmän översikt över utvecklingen inom sjöfarten och delsgett till känna vad i propositionen anförts om m. m., delsberett tillfälle att avge yttrande i anledning av vad i propositionenanförts rörande slopande av avgift för innehav av navi-geringsmottagare. Regeringensförslag till medelsanvisning för /79 under de skilda anslageninnebär. atttill Farledsverksamhet, exkl. isbrytning, anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D 1, s. 113114), atttill Isbrytning anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D 2, s.114115), atttill Fartygsverksamhet anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D3, s. 115116), atttill Övrig verksamhet anvisas ett förslagsanslag av . (punkten D 4,s. I motionen 1977/78: 267 av i Mölndaloch (båda c) föreslås att hos regeringen hemställerom att Mäseskärs fyr även för framtiden bör vara bemannad. I motionen 1977/78: 341 av ochBernt Ekinge (båda fp) hemställs att hos regeringen begär enutredning om fartygstransport av miljöfarliga varor i Stockholms skärgårdinklusive . Imotionen 1977/78; 461 av m. fl. (s) hemställs 1. att som sin meningger regeringen till känna att kanal-och insjötrafiken inte skall belastas medhögre kostnader än trafiken på kusthamnar, 2. att hos regeringenanhåller att berörda verk får möjlighet att helt avskriva kapitalkostnadernaför de investeringar som gjorts för att förbättra Trollhätteoch . I motionen 1977/78: 777 av . (m) hemställs att hos regeringen anhåller om att föreskriftersnarast utformas för anbringande och underhåll av sjövägmärken samt attförslag framläggs beträffande kostnadsansvaret. I motionen 1977/78: 1226 av m. (s) föreslås att beslutar att de särskilda kanalavgifterna förVänern och slopas och att inkomstbortfallet härav kompenseras genomerforderlig höjning av den allmänna fariedsvaruavgiften för mineraloljor. I motionen 1977/78: 1237 av m. (s) hemställs att hos regeringen begär att en utredning angåendetransportema av olja till Stockholms- och Mälarregionerna med de i motionenangivna uppgifterna tillsätts. I motionen 1977/78: 1245 av m. (s) hemställs att som sin mening uttalar att kanal- och insjötrafikenpä och inte belastas med högre kostnader än trafiken påkusthamnarna.