bet · G101AU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Dettamotsvarar mellan åtta och nio sökande i genomsnitt på varje ledig plats.Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning och i beredskapsarbete har ökatmycket' kraftigt och var sammanlagt ca 6000 personer. har f. ö. uttryckt stark oro för attarbetsmarknadsläget i länet kan , komma att ytterligare försämras. Orsakentill det svåra läget är den dominerande ställning som problembranscher somstål, massa och papper har i länet. Imotionen 1652 av m. fl. (s) görs en bred genomgång av problemen ilänet. Motionärerna vill bl. a. ha ett tillkännagivande till regeringen om vadsom i motionen anförts om sysselsättningsläget i länet. Vidare begärs att detskjmdsamt skall läggas fram en utvecklingsplan för länet med åtgärder såväl päkort sikt för att klara sysselsättningsproblemen som pä mera lång sikt för attförverkliga de regionalpoUtiska mål som lagts fast av . Utskottethar inte något att invända mot den beskrivning som görs i motionen om Värmlandssvårigheter. Statsmakterna har vidtagit flera . åtgärder för att förbättraläget. Här kan nämnas att ett speciellt lån om 600 milj. kr. ställts tillförfogande för , ett företag som har stor betydelse försysselsättningen i länet. Detfinns knappast skäl att göra någon speciell framställning till regeringen cmproblemen i länet. Dessa är redan väl kända. När det gäller åtgärder för attlösa sysselsättningsfrågan på kortare och pågår sådant arbete bl.a. inom ramen för länsplaneringen. Regeringen har dessutom tillsatt enspeciell delegation. Värmlandsdelegationen, under ordförandeskap avlandshövding , Delegationen skall bl. a. samordna erforderligainsatser i länet samt komma med förslag till nya verksamheter m. rn. Särskildamedel för verksamheten har ställts lill förfogande. Medhänvisning till det anförda och till vad sagts om olika åtgärder förutsatta branscher finner utskottet inte skäl att föreslå någon åtgärd på grundav motionen. KarinFlodström m. fl. (s) behandlar utförligt i motionen 1326 län. Motionenmynnar ut i ett yrkande att hos regeringen skall begära attsärskilda sysselsättnings- och näringspolitiska åtgärder skall vidtas i länet. Problemeni län är till stora delar desamma som för de intill-liggande länenVärmland och ; Befolkningsutvecklingen har stagnerat. Det finnsåtskilliga mindre och medelstora orter av brukskaraktär med typiska problemsom ensidigt näringsliv och beroende av ett dominerande företag. Det gällerexempelvis ,. Arbetslösheten ilänet uppgick till mot i riket. Att arbetslöshetentrots allt inte är högre AU 1977/78: 23 33 a. av att arbetsmarknadspolitiskt stöd har satts in för att hålla uppesysselsättningen i specialstålindustrin och vissa delar av verkstadsindustrin. Lösningenpä de problem i län som hänger samman med specialstålindustrinsstrukturförhållanden måste sökas inom ramen för det arbete som centralt ochregionalt utförs beträffande denna bransch. I övrigt hänvisar utskottet tillvad som sagts om närings- och regionalpolitikens allmänna inriktning.Det går inte att komma ifrån att åtskilliga svårigheter är betingade av densvaga konjunkturen. Utskottet kan inte ställa sig bakom att gör ensärskild framställning som rör län. Motionen bör därför inte föranledanågon åtgärd. Sysselsättningsproblemeni Norduppland behandlas i motionen 1668 av m. fl. (vpk). Imotionen pekas bl, a. på förhållandena i orter som , ochÖsterbybruk, Även sysselsättningsproblemen i Forsmark berörs i sammanhanget.Motionärerna vill ha en plan för utveckling av industri och sysselsättning ilänsdelen. Föratt möta nedgången i sysselsättningen i bl. a. bruksorterna i harregeringen tillsatt den s. k. Nordupplandsgruppen. Gruppen skall samordnainsatser i denna del av länet samt ta initiativ till etablering av nyaverksamheter i området. Ianslutning till situationen i Forsmark har speciella resurser satts in för attunderlätta svårigheterna inom byggnads- och anläggningssektorn. Planeringsarbeteav det slag motionärerna efterlyser bör utföras inom ramen för länsplaneringenoch det arbete Nordupplandsgruppen utför. Med hänvisning därtill och vadtidigare sagts om särskilda insatser i orter med specialslålverk avstyrkerutskottet motionsyrkandet. Eskilstunaregionensproblem behandlas i motionen 1977/ 78: 816 av (apk) och AlfLövenborg (apk). Motionärerna vill att hos regeringen skall begäraatt skyndsamma åtgärder vidtas för att till regionen lokalisera lämpligtindustriföretag med inriktning på förädling och bearbetning av stålprodukter. Utskottetär medvetet om de problem med ensidig näringsstmktur baserad påmetallmanufaktur som kännetecknar Eskilstunaområdet. Det framstår emellertidinte som meningsfullt att biträda motionärernas förslag. I stället fårutskottet hänvisa till alt i på regeringensuppdrag har tillsatt en arbetsgrupp för att samordna de regionalpolitiska ochsysselsättningspolitiska insatserna på de orter i länet som drabbas avstrukturförändringar inom metallmanufaktursektorn. Gruppen skall bl. a.kartlägga expansionsmöjligheter i länet hos andra förelag än företag inom denangivna branschen. Vidareförväntas att gruppen skall till konkreta projekt vidareutveckla sådana förslagtill åtgärder som kräver beslut på central nivå. Det förutsätts alt gruppenskall i sitt arbete hälla kontinuerlig kontakt med industridepartementet. AU 1977/78: 23 34 På central nivå finns dessutom, som tidigarenämnts, en grupp med företrädare för berörda departement och med anknytning,till etableringsdelegationen. Denna grupp skall bl. a. utarbeta förslag tillåtgärder som omfattar bl. Särskilda medel har anvisatsför de berörda gruppemas arbete. Befolkningeni har ökat med ca 4 500 personer . Arbetslösheten ilänet var enligt arbetskrafts-undersökningarna något lägre än iriket. Situationen i länet har emellertid försämrats sedan föregående år, ochi febmari månad var totalt bortemot 5 000 personer engagerade iarbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete. Imotionen 809 av m. fl. (s) begärs insatser från samhällets sidai länet. Enligt motionen uppvisar även denna del av landet betydande problemmed bl. a. stor arbetslöshet. Motionärerna pekar bl. a. på att åtskilligasysselsättningstillfällen inom bilindustrin i länet har försvunnit samt alt mångaunderleverantörer i länet till denna industri och till varven råkat isvårigheter. Härtill kommer strukturförändringarna inom träindustrin ochtekoindustrin. I motionen föreslås att skall föras in i dens. k. grå zonen samt att en fortsalt, begränsad verksamhet i skallsäkras. Situationeni var föremål för en interpellationsdebatt i kammaren den 13januari . Industriminister uttalade därvid att den nuvarandeförsvagningen av länets arbetsmarknad måste ses mot bakgrund av bl. a, deninternationella lågkonjunkturen. På ansåg statsrådet att utsikternaför länets arbetsmarknad tedde sig gynnsammare än för riket som helhet. Utskottetdelar den av industriministern redovisade uppfattningen. Utskottet noterarhämtöver att fått regeringens uppdrag att i samarbete medjordbmkets organisationer undersöka möjligheterna till en integrerad utvecklinginom livsmedelsindustrin och jordbruket. När det gäller den fortsattaverksamheten i vill utskottet hänvisa till att den frågan bereds inäringsutskottet i anslutning till propositionen 1977/78: 124. Medhänvisning till det anförda bör motionen 809 inte föranleda någon åtgärd. Utmärkandeför näringslivet i är det relativt stora inslaget avindustriell verksamhet. Industrin domineras i sin tur av ett fåtal branscheroch företag. Verkstadsindustrin svarar för av hela industrisysselsätlningen. , SKF och ger ensamma arbete åt av alla industrisysselsattai regionen. Den angivna stmkturen gör arbetsmarknaden känslig för strukturellaoch konjunkturella förändringar. Sysselsättningeni ökade med ca 2 800 arbetstillfällen per är under perioden19711975. Tillväxten skedde främst inom AU 1911118: 23 35 denoffentliga sektorn, men även tillverkningsindustrin expanderade med ca 500anställda per är. har industrisysselsättningen minskat medsammanlagt närmare 7 000 personer varav 6 000 i . Antaletanställda på varven beräknas ha minskat med ca 3 000. Härtill skall läggas 1000 arbetstillfällen som försvunnit för entreprenadanställda ochhoslegotillverkare och underleverantörer till varven. Genomfortsatt expansion inom den offentliga sektorn har sysselsättningen totaltsett kunnat hållas uppe, men självfallet har omställningen inneburit storaproblem. Utsikterna för inger också oro. En fortsattneddragning av antalet anställda vid varven kan väntas. Den totala effekten föråren 19761979 av fattade beslut om varven beräknas förGöteborgsvarven bli en minskning av antalet arbetsplatser med 6 000 ellerdrygt . Härtill kommer den nedgång av antalet sysselsatta som kan förväntashos legotillverkare och underleverantörer som en följd av nedskärningen avvarvskapaciteten. I beräknas detta innebära ett ytterligarebortfall på ca 1 300 arbetstillfällen . En ny proposition om varvsnäringensframtid väntas . Arbetsmarknadeni är mycket ansträngd. beräknar att avdem som är i arbete i länet är sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder utanför den öppna arbetsmarknaden. Antaletarbetslösa kassamedlemmar i var ca 4 250,en ökning med inte mindre än 1 700 . m. fl. (s) begär i motionen 1656 att ett åtgärdsprogram tas fram föratt stärka sysselsättningen i . Programmet bör utarbetas avindustri- och arbetsmarknadsdepartementen i samverkan med de fackligaorganisationerna och kommunala representanter. I motionen görs en omfattandegenomgång av förhållandena i . I ett avslutande avsnitt anläggerman synpunkter på vilka åtgärder som erfordras för att trygga sysselsättningenoch bygga ut näringslivet. Motionärema betonar särskilt vikten av attupprätthålla sysselsättningen vid varven och betydelsen av en positivutveckling av hamn. Utskottethar tidigare framhållit (AU 1976/77: 7) alt betydande insatser från samhälletssida är nödvändiga för att sysselsättningen skall kunna hävdas iGöteborgsregionen. Utskottet är mot bakgmnd av beskrivningen i motionen ochvad ovan anförts angeläget att stryka under det tidigare uttalandet. När detgäller motionärernas förslag om utarbetande av ett åtgärdsprogram framhålla följande. Regeringenhar tillsatt en delegation, Göteborgsdelegationen, för att angripa desysselsättningspolitiska problemen i regionen. Delegationen har bl. a. tilluppgift att verka för samordning av sysselsättningsplane- AU 1977/78: 23 36 ringeni regionen på lång sikt. På kort sikt skall konsekvenserna av driftinskränkningarinom varven belysas. En till delegationen knuten arbetsgrupp har i uppdrag attnärmare överväga de åtgärder som behövs för att förbättra sysselsättningsläget.Enligt utskottets uppfattning är det mindre lämpligt att nu skapa yttcxligareett forum för att utarbeta ät-gärdsprogram för . De avmotionärerna behandlade frågorna bör hanteras inom ramen för delegationens ochlänsplaneringens arbete med sysselsättningsfrågorna. Motionen bör därför inteföranleda någon åtgärd. Ensärskild fråga som rör omlokalisering till tas upp i motionen 386 avÅke m. fl. (s). Motionärerna vill att statsmakterna skall initieraen diskussion med om flyttning från tillJönköping av de centrala delarna av jordbrukets föreningsrörelse. Utskottethar tidigare behandlat en motion med samma syfte (AU 1976/77: 7). Utskottetavstyrkte då motionen med hänvisning till att det måste ankomma påorganisationen själv att avgöra var den vill ha sin verksamhet förlagd.Utskottet erinrade hämtöver om möjligheterna att inom lokaliseringsstödels ramge bidrag till flyttning av administrativ verksamhet. Slutligen hänvisades tillatt det ingår i sysselsättningsutredningens uppdrag att se över de stödformersom är avsedda för den privata tjänstesektorn och de administrativafunktionerna inom industrin. Utskottet har samma uppfattning ochavstyrker följaktligen motionen 386. Detaktuella arbetsmarknadslägel på kännetecknas av en i förhållande tillandra län tämligen god balans mellan antalet arbetssökande och lediga platser.Detta innebär emellertid inte att situationen på är problemfri. FörutomGotlands speciella situation när det gäller transporter kan man i detregionalpolitiska sammanhanget främst peka på den låga industrialiseringsgradenoch den oförmånliga befolkningssammansättningen med en stor andel äldrepersoner. Behovet av åtgärder påGotland tas upp i två motioner. BerntEkinge m. fl. (fp) föreslår i motionen 811 att en Gotlandsdelegation tillsättsmed uppgift att lägga fram en plan för utveckling. I motionen nämnsockså en rad åtgärder som skulle vara ägnade att förbättra situation.Förslagen avser transportområdet, krimi-nalvärdsanstaltcn i ochunderhåll av kyrkor. Även i motionen 1407 av () och () föresläs ytterligare statliga insatser när det gäller Gotland.Motionärerna vill att skall få samma förmånliga ställning som orter idet inre stödområdet. Vidare efterlyser man ökade insatser när det gällerstatliga lokaliseringar och beträffande utbildningsväsendet. Utskottetär inte berett förorda att en särskild Gotlandsdelegation inrättas. Detplaneringsarbete som m. fl. vill få till stånd AU 1977/78: 23 37 börutföras inom ramen för länsplaneringen. Inte heller är utskottet berettförorda att nu inrangeras i det inre stödområdet. Utskottet hänvisar iden frågan till vad sagts om sysselsättningsutredningens uppdragbeträffande stödomrädesindelningen. Det bör dessutom noteras att ivissa hänseenden är mer gynnat än flertalet regioner i det allmännastödområdet. Till företag på kan utgå sysselsättningsstöd, och Gotlandhar samma möjligheter som kommuner i det inre stödområdet att få stöd tillkommunala industrihus. Medhänvisning till det anförda bör motionerna 811 och 1407 inte föranleda någonåtgärd. Arbetsmarknadssituationeni län behandlas i motionen 828 av (). I motionen begärsatt regeringen skall vidtaga åtgärder för lokalisering av statlig verksamhettill län. Enligt motionären har länet många och i vissa fall svårasysselsättningsproblem. a. pekas på konsekvenserna av beslutad nedläggningav F 12 samt strukturförändringarna inom glasindustrin. Med hänsyn härtillföreslår motionären att statlig verksamhet lokaliseras till länet. Tvä aktuellalokaliseringsobjekt förs fram. I det ena fallet gäller det ett avorganisationskommittén för havsresursfrågor föreslaget havsforskningsinstitut.Det andra fallet avser en verksamhet med mikrofilmning av den svenskadagspressen, som föreslagits av tidningsfilmningskommittén. Fråganorn inrättande av ett havsforskningsinstitut tas upp i propositionen 1977/78:167, som kommer att behandlas av näringsutskottet . I propositionenföreslås att en delegation skall infällas för att samordna den svenskahavsresursverksamheten. Till delegationen skall enligt förslaget knytas ettkansli. Med anledning av den nämnda propositionen har väckts motioner medförslag till lokaliseringsort, däribland , för den föreslagnaverksamheten. Den aktuella lokalise-ringsfrägan kommer således attbehandlas av i annat sammanhang. Ipropositionen 1977/78: 114 behandlas frågan om hur filmningsarbetet förbevarande av dagspress skall organiseras. , som behandlarfrågan, har berett arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sig över tvåmotioner i vilka yrkas att filmningsverksamheten skulle förläggas till . Arbetsmarknadsutskottethar i ett enhälligt yttrande (AU 1977/78: 8 y) sagt bl. a. att utskottetbiträder motionärernas uppfattning att det är angeläget att man specielltundersöker om verksamheten kan förläggas till och att det därvid finnsanledning uppmärksamma att i inom arbetsvärdens ram drivs en verksamhetmed mikrofilmning som i och för sig med fördel synes kunna utvidgas till attgälla även tidningsfilmning. Medhänvisning till det anförda finns det inte skäl att föreslå någon åtgärd pågrund av motionen. AU 1977/78: 23 38 har under den senaste 1 O-årsperiodenhaft en svagare befolkningsutveckling än riksgenomsnittet. Under 1970-taIet kannoteras en viss sammanlagd ökning av befolkningen, men utflyttningen avungdomar är relativt stor. räknar med en minskning avinvånarantalet . Industrinintar en nyckelroll i näringsliv. Av de sysselsatta är anställdai industriföretag. Den helt dominerande branschen är verkstadsindustrin med merän två tredjedelar av den totala industrisysselsättningen. De fem störstaindustriföretagen svarar för mer än hälften av sysselsättningen i branschen.Beroendet av ett fåtal stora företag och specialiseringen till vissa branschermedför problem för länet. Antaletkvarstående sökande vid arbetsförmedlingen i länet uppgick i slutet av februarii år till ca 2 000. Enligt för mars var andelen arbetslösa av arbetskrafteni länet något lägre än för riket. I sammanhanget bör dock beaktas alt ettbetydande antal personer är verksamma i arbetsmarknadsutbildning (inkl.företagsutbildning) och beredskapsarbete. i är uppgick detta antalsammanlagt till bortemot 5 200, vilket innebär mer än en fördubbling iförhållande till samma månad . Imotionen 1345 begär (vpk) att en statlig industri-ochsysselsättningsplan för skall utarbetas. Motionären redovisar en radförslag till åtgärder som bör förverkligas. Förslagen avser bl. a.utbyggnadsprojekt inom kommunikationsområdet, alternativ produktion inomindustrin samt satsning på trädgårdsnäring och fiske. Utskottethar tidigare avvisat ett liknande förslag av när det gällerGävleborgs län. Samma resonemang är tillämpligt för den nu aktuella motionen.Länens planeringsfrågor bör i första hand behandlas inom ramen förlänsplaneringen. Motionen avstyrks sålunda. Utskottet tar slutligenupp frågor som rör de båda länen i . Denkraftiga expansionen och i länhar avstannat. Antalet sysselsatta minskade med ca 9000 personer, vilket motsvarar av sysselsättningen. Problemen är störstinom varven, pappersindustrin, textil-och konfeklionsindustrin samtgummiindustrin. I de delar av länet där dessa branscher dominerar har betydandesvårigheter uppstått. Här kan nämnas (gummiindustrin) och (varvsindustrin). Även kommun, vars befolkning minskat med 13 000personer , har drabbats, främst pä grund av utvecklingen inomvarvs-och tekoindustrierna. Länsstyrelseni har specialstuderat utvecklingen inom. varvsindustrin ianslutning till analysarbetet i regeringens kansli av varvens situation. Istudien redovisas konsekvenserna för länet av olika alternativ med nedläggningeller neddragning av verksamheten vid varven. framhåller att ennedläggning av varven i och AU 1977/78: 23 39 Landskronaskulle i flera avseenden slå undan förutsättningarna att realisera uppställdamål för den regionala utvecklingen. Det beräknas att f. n. bortemot 20 000personer i länet är direkt beroende av varven, varav 5 000 i , 9 100i och 5 300 i övriga kommuner. Det antas i utredningen att de verkligasiffrorna kan vara t. o. m. något högre än de här redovisade. Inomlänsstyrelsen har även Trelleborgsregionen varit föremål för ingående studium.Personalreduktionen i gummiindustrin har medfört utflyttning från regionen. Arbetsmarknadslägeti har försämrats . Andelen arbetslösa iarbetskraften var i är enligt i länet mot iriket. Vid en jämförelse mellan förhållandena i länet vid februari månads slutår och framgår att antalet kvarstående arbetssökande ökat frän ca 8200 till ca 11 200 medan antalet kvarstående lediga platser minskat från ca 4200 till 3 850. Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning (inkl.företagsutbildnmg) och beredskapsarbete uppgick i är till ca 5600 resp, drygt 2 900, vilket innebär en ökning med sammantaget ca 2 100 personer. Folkmängdeni län har ökat med mer än 10 000 personer med enrelativt jämn årlig tillväxt på 1 5002 000 personer. Utvecklingen haremellertid varierat i olika delar av länet. Folkmängden i ochTomelilla kommuner har sålunda minskat med ca 7 500 personer sedan är 1950,har dock en viss stabilisering i utvecklingen i detta områdekunnat noteras. Länethar haft en jämförelsevis gynnsam sysselsättningsutveckling under de senasteåren. Den registrerade arbetslösheten har legat pä en låg nivå. Dettaförhållande gäller även . Enligt arbetskraftsundersökningarna ()var nämligen andelen arbetslösa i arbetskraften ilänet mot för riket; Det bör emellertid tilläggas att antalet kvarståendearbetssökande vid månadens slut ökat betydligt från febmari till sammamånad . Antalet personer i arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete ärockså väsentligt större än . Slutligenbör nämnas att för del spelar jordbruket fortfarande en betydanderoll inom näringslivet, med både direkta och indirekta verkningar försysselsättningen. Situationen i hartagits upp i flera motioner, Imotionen 818 av m. fl. (s) redovisas utförligt sysselsättningslägeti , Redovisningen innehåller uppgifter av det slag som presenteratsinledningsvis i detta avsnitt. Särskilt uppehåller man sig vid de problem somvarvens svårigheter för med sig. Motionen mynnar ut i en begäran att riksdagenskall underrätta regeringen om vad som anförts om sysselsättningssituationen iSkåne. Kartong:S. 42, rad 30 Står: 4 800 000 Rättat till: 4 800 000 000 AU 1977/78: 23 40 i m. fl. (fp) vill imotionen 1352 ha en särskild delegation för behandling avsysselsättningsproblemen m. m. i . Motionärerna anser att situationen iSkåne, och då inte minst i storstadsområdena i Västskäne, i flera avseenden äralarmerande. Samarbete bör därför etableras mellan de båda för gemensamt skall analysera den uppkomna situationen samt föreslå åtgärder.Statligt stöd bör utgå, anser motionärerna. m, fl. (s) tar i motionen 613 upp problem. Mot bakgrundav utvecklingen i regionen med vikande sysselsättning och hög arbetslöshet,speciellt bland ungdomar, föreslås att kraftfulla sysselsättnings- ochnäringspolitiska insatser vidtas. I motionen framhålls även betydelsen av attkommunerna i sydvästra får tillstånd att bygga erforderligt antalbostäder. Situationeni behandlas av Per () i motionen 819. Motbakgmnd av regionens arbetsmarknadsläge föreslär motionären att Trelleborgskommun tills vidare skall ingå i den grå zonen. Motionären vill även att regeringenvidtar åtgärder som stärker regionen när det gäller avgränsning, lokaliseringoch utbyggnad av samhällets servicefunktioner. a. anförs att denadministrativa gränsdragningen för distrikt inom polisväsendet,lantmäteriverksamheten och arbetsförmedlingen m. m. bör ske pä sådant sätt attde regionalpolitiska målen tillgodoses. NilsErik Wäåg m. fl. (s) går i motionen 1315 igenom svårigheter som företag iskilda branscher haft i län. Man pekar bl. a. päsvårigheter för industrier och på sysselsättningsproblem iösterlenområdet. Motionärerna vill att regeringen när det gäller att fördelatillgängligt stöd skall beakta vad som anförs i motionen. Slutligenföreslår () och () i motionen 392 att den avriksdagen fastställda befolkningsramen för län skall ändras. Somskäl härför anförs att befolkningstalet i länet redan nu ligger mycket nära denövre delen av befolkningsramen . Somframgår av det ovan anförda har även de sydligaste delarna av landet problemnär det gäller att hålla sysselsättningen uppe. Fömtom konjunkturläget ärstrukturförändringama inom bl. a. varvs- och teko-sektorerna bidragande orsakerhärtill. Genom branschinriktade åtgärder och arbetsmarknadspolitiska insatserhar man frän det allmännas sida gjort betydande ansträngningar för att mildraverkningarna för enskilda personer. Det kan nämnas att i är var ca 8500 personer sysselsatta i arbetsmarknadsutbildning och beredskapsarbete i Malmöhuslän. Ävenmer långsiktigt verkande åtgärder har vidtagits. Lokaliseringsstöd hartilldelats företag i sydöstra , När det gäller varvsnäringen hänvisarutskottet till den tidigare nämnda propositionen, som aviserats AU 1977/78: 23 41 Det finns anledning räkna med att sysselsättningsproblemen i denpropositionen kommer att behandlas i ett större perspektiv. Vadhärefter angår motionsyrkandena kan utskottet inte biträda förslaget om enSkånedelegation. Som anförts i andra sammanhang bör sysselsättningsfrågorna iförsta hand behandlas inom länsplaneringen. Därvid bör ånyo påpekas vikten avatt denna blir mer åtgärdsinriktad. Det bör också vara möjligt attvidareutveckla samarbetet i planeringsfrågor mellan de båda (se ÄU1976/77: 7).