bet · G101LU15 · 1977-12-31 00:00:00 — med anledning av motion om lagstiftning rörande ideella föreningar I motionen 1977/78:421 av () yrkasatt hos regeringen hemställer att en utredning tillsätts i syfte attframlägga förslag till lagstiftning för att rättsligt reglera de ideellaföreningarna. I juridiskt hänseende skiljer man mellan ekonomiskaföreningar och ideella föreningar. De ekonomiska föreningarna regleras i lagen(1951:308) om ekonomiska föreningar. För att en förening skall kunna vinnaregistrering som ekonomisk förening fordras enligt 1 ij att föreningen har tilländamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom sådan ekonomiskverksamhet i vilken medlemmarna deltar som avnämare eller leverantörer ellermed egen arbetsinsats eller genom begagnande av föreningens tjänster eller påannat dylikt sätt. Det krävs alltså dels att föreningen bedriver ekonomiskverksamhet, dels alt verksamheten skall åsyfta att främja medlemmarnasekonomiska intressen. Saknas endera av dessa förutsättningar är föreningen attanse som en ideell förening. Ideellaföreningar omfattas inte av lagen om ekonomiska föreningar. Beträffande ideellaföreningar liksom i fråga om stiftelser saknas en sådan detaljeradcivilrättslig lagstiftning som finns rörande aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Inte heller finns del i lagstiftningen någon definition avbegreppet ideell förening. Deideella föreningarna kan indelas i två huvudgrupper, dels sådana föreningar somhar annat ändamål än att befrämja sina medlemmars ekonomiska intressen, t. ex.föreningar för religionsutövning, politisk verksamhet, vetenskaplig forskning,välgörenhet, sällskapsliv, idrott och skytie, försvarsföreningar,kamratföreningar, djurskyddsföreningar m.fl., dels föreningar som syftar tillalt befrämja sina medlemmars ekonomiska intressen på annat sätt än genomekonomisk verksamhet i lagens mening, t. ex. arbetsgivarföreningar,fackföreningar och branschsammanslutningar. Irättspraxis har ansetts att en ideell förening äger rättskapacitetdå den antagit stadgar som inte är alltför bristfälliga och vall styrelse.Förbindelser som ingås för en sådan förening binder endast föreningen, inte deenskilda medlemmarna. Om föreningen inte uppfyller nämnda förutsätl- 1Riksdagen 1977/78. LU 1977/78:15 2 ningar- vanligt bland föreningar av enklare slag, såsom läsecirklar och svagtorganiserade sällskapsföreningar - blir avtal som ingås för föreningens räkningbindande endast för dem som ingått detta avtal. Enligt praxis anses vidareföljande principer gälla. Styrelsen äger rätt att företräda föreningen om ejstadgarna säger något annat. Stadgarna avgör föreningens organisation och inrerättsförhållande. Föreningar utan ekonomiskt syfte eller betydelse för sinamedlemmar anses i allmänhet ha rätt att vägra motta nya medlemmar liksom attutesluta medlemmar. Styrelsen handhar löpande ärenden och andra ärenden somstadgan eller föreningsstämman anförtror denna. I övrigt är föreningsstämmanbeslutande genom i regel enkel majoritet, om stadgan ej föreskriver annat.Särskilt ingripande beslut, t. ex. ändring av föreningens ändamål, torde krävasamtycke från alla föreningsmedlemmar. Beslut som strider mot föreningensändamål eller som otillbörligt gynnar vissa medlemmar på andras bekostnad ärogiltiga, såframt icke alla medlemmar, eller i del sistnämnda fallet de vilkasrätt eftersatts, ger sitt samtycke. som driver näringsverksamhet kan enligt handelsregisterlagen(1974:157) registreras i handelsregister. Vidare gäller enligt firmalagen(1974:156) att ideell förening som är näringsidkare förvärvar ensamrätt tillfirma genom registrering eller inarbetning. Firmalagen stadgar också attregistrering av en näringsidkares firma inte för ske om firman innehåller någotsom är ägnat att uppfattas som bl. a. benämning på ideell förening ellerliknande sammanslutning. Skyddet för en ideell förening i sistnämnda hänseendeär inte beroende av om föreningen är näringsidkare. Närman talar om föreningsrättsliga problem kan man avse inte blott frågor som rörförhållandet mellan en förening och dess medlemmar eller som rör verkan motutomstående av rättshandlingar som förelagils på föreningens vägnar utan ocksåvissa andra problem. Med termen föreningsrätt kan sålunda avses den allmännamedborgerliga rätten att utan hinder eller inblandning av offentlig myndighetsammansluta sig och verka för gemensamma syflen i föreningar. För tydlighetensskull brukar termen föreningsfrihet användas för att beteckna deloffentligrätlsliga begreppet och för all markera skillnaden tillföreningsrätten i privaträtlslig mening. Föreningsfriheten ingår bland degrundläggande fri- och rättigheter som upptas i regeringsformen. Detprivaträtlsliga begreppet föreningsrätt förekommer också inom arbetsrätten.Med föreningsrätt avses i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet(MBL) rätten för arbetsgivare och arbetstagare att tillhöra arbets-givar- ellerarbetstagarorganisation, utnyttja medlemskapet samt verka för organisationeneller för bildandet av sådan organisation utan att bli utsatt för påtryckningareller annan obehörig inblandning från motpart i arbetsförhållandet. Föreningäger för egen del skydd i lagen endast så till vida, att den inte är skyldigatt tåla sådan kränkning av enskild arbetsgivares eller arbetstagaresföreningsrätt, som innebär intrång i dess verksamhet. LU 1977/78:15 3 Reglerna har enbart till syfte att skydda rättenatt organisera sig (den s. k. positiva föreningsrätten) men ger inte någotskydd för anspråk på all fö vara oorganiserad eller för rätt att inte tillhöraviss förening (den s. k. negativa föreningsrätten). Motionären framhåller all många övertygande skälkan anföras för den nuvarande regleringen av aktiebolag, handelsbolag ochekonomiska föreningar. Sådana skäl är exempelvis olika intressenters legitimabehov av möjlighet att kontrollera och fö insyn i den verksamhet som bedrivsoch kunna hävda sina intressen på samma villkor som övriga intressenter, detallmännas berättigade intresse av att verksamhet som är av stor betydelse församhället sker i ordnade former samt de juridiska personernas eget intresse avatt genom lagstiftning fö fastlagt kompetensområde, ansvarsgränser m. m. Medhänsyn till den omfattande lagstiftning som finns beträffande andra juridiskapersoner än ideella föreningar anser motionären det natudigt att ställa fråganhuruvida sådana föreningar skiljer sig från andra företag och organisationer såatt någon lagstiftning inte är motiverad. En artskillnad i förhållande tillolika företagstyper och även i förhållande till ekonomiska föreningar ansermotionären kunna vara att ideella föreningar icke ägnar sig åt verksamhet somavses vara till direkt ekonomisk för medlemmarna. Samtidigtstår det dock klart att ett stort antal betydelsefulla ideella föreningar haren omfattande egen ekonomisk verksamhet. Vad som måhända är än merbetydelsefullt, hävdar motionären vidare, är det ökande inflytandet i olikasammanhang som tillerkänts ideella föreningar av skilda slag. Såväl formelltgenom lagstiftningsåtgärder som indirekt genom en faktisk utveckling har fleraideella organisationer kommit att fö maktpositioner av betydelse. Motionärenanser att det inte torde vara någon överdrift att hävda att några av vårastörsta ideella föreningar av folkrörelsekaraklär har ett inflytande överlandets utveckling som inte står de centrala samhälleliga beslutorganens långtefter. Enligt motionären finns det inget skäl alt förvänta alt denna"maklbild" under överskådlig framlid kommer att radikalt förändras. Idetta perspektiv finns det, framhåller motionären, givetvis än större anledningatt ifrågasätta om inte någon form av reglering av de ideella organisationernasförhållanden borde komma till stånd. Det kan emellertid påstås att lagstiftareninte bör gripa in med regleringar där så inte är oundgängligen nödvändigt. Dethar också gjorts gällande i debatten att de ideella föreningarna fungerar välockså utan någon lagstiftning och att del skulle innebära onödigt krångel allinföra en lagstiftning på detta område. Enligt motionären finns det dockknappast någon som är beredd att hävda att lagstiftningen rörande övrigajuridiska personer i princip skulle vara över- 1*1977/78. LU 1977/78:15 4 flödigeller generellt innebära onödigt krångel. Trots att många ideella föreningarspelaren väsentligt större roll för samhället och för den enskilde än mångaandra juridiska personer har det ansetts att lagstiftning erfordras för iprincip alla juridiska personer utom de ideella föreningarna. Denna argumentationsynes motionären inte övertygande och än mindre konsekvent. Sammanfattningsvisanser motionären att det är berättigat med en ramlagstiftning rörande ideellaföreningar. Med hänsyn till det starka intresset av att från samhällets sidareglera enskild verksamhet så litet som möjligt måste en eventuell lagregleringges en sådan utformning att den varken medför en tillkrånglad lagstiftningeller en byråkralisering av organisationernas verksamhet. Tyngdpunkteni en sådan reglering bör ligga på det som från samhällets synpunkt framstår sommest skyddsväri, nämligen den enskilde medlemmens ställning i förhållande tillorganisationen. För att lagstiftningen bör ges denna inriktning talar enligtmotionären följande skäl. Närstora ideella organisationer har givits ett betydelsefullt inflytande ellerrent av en maktposition i vissa hänseenden har delta i allmänhet grundats påförutsättningen att organisationen i fråga företräder ett stort antal medlemmar.Nästan undantagslöst är del den breda medlemsbasen som ger en organisation dessstyrka. Såväl för den enskilde medlemmen som för samhället måste det dånaturiiglvis vara av största vikt att de beslut som fattas i ideellaorganisationer verkligen baserar sig på en medlemsopinion. Detta bör givetvisinte få leda till att regler införs om någon typ av majoritetsbeslut i allafrågor. Vad som erfordras äretiminimiskydd av den enskildes möjligheteralt förafram egna åsikter och uppträda på ett självständigt sätt inom organisationen.Ett sådant förstärkt skydd för den enskilde förefaller ligga helt i linje medde nya regler som stärker den enskildes inflytande på arbetsplatsen och somsyftar till att öka demokratin på det kommunala och statliga planet. Mot delanförda kan enligt motionären invändas att kommun och stat är samhälleligaorgan och all inflytandet på dessa områden måste regleras av lagstiftaren samtatt de ideella organisationerna själva skall avgöra vem som skall bestämma vadoch vilken grad av demokrati som skall råda inom ifrågavarande organisation. Itakt med att ett stort antal ideella föreningar institutionaliserats i så måttoall de getts den maktställning som berörts i motionen måste det dock,framhåller motionären, vara helt naturligt att man från samhällets sida kräverett starkare inflytande för den enskilde. Under alla förhållanden är detmotiverat alt lagstiftning tillgrips där så erfordras för all den enskildesfrihet i något hänseende skall skyddas. I den mån del kan hävdas alt för mycketav samhällslivet är omgärdat av statliga regelsystem gäller detta inte skyddetför medborgarnas frihet. Denna uppgift, en av lagstiftarens allra viktigaste,har kommit i bakgrunden i en del av den lagstiftning som tillkommitunder senare år. LU 1977/78:15 5 Frågan om en lagstiftning rörande ideellaföreningar har tagits upp till prövning i olika sammanhang under1900-talet. En redogörelse för spörsmålets behandling före 1970finns intagen i belänkandet LU 1976/77:1. Vid1971 års riksdag väcktes en motion med samma syfte som den nu förevarande.Motionen remissbehandlades. 1 sitt av godkända betänkande (LU1971:14) avstyrkte lagutskottet motionen. Fråganaktualiserades åter i samband med arbelsrättskommitléns utredningsarbete. 1betänkandet (SOU 1975:l)Demokrati på arbetsplatsen behandlade kommittén bl. a.spörsmålet om en lagreglering av den negativa föreningsrätten och i sambandhärmed också frågan om behovet av särskilda regler i fråga om arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationer. Kommittén konstaterade att det är tydligt att derättsregler som rör arbetsmarknadsorganisationerna som sådana, derasuppbyggnad och deras rättsliga förhållande till egna medlemmar och till tredjeman utgör en betydelsefull grund för det arbetsrättsliga regelsystemet. Förstoch främst var för arbetsfredslagstiftningens regler av intresse vilkarättsliga krav som ställs för att en sammanslutning skall kunna betraktassåsom en sådan förening av arbetsgivare eller arbetstagare som åsyftas i denlagstiftningen. Men även vid sidan av denna grundläggande fråga uppkom enligtkommittén på det arbetsrältsliga området åtskilliga spörsmål som måste lösasmed utgångspunkt i regler om föreningars rättsliga förhållanden. Efter enredogörelse för frågans lidigare behandling fortsatte kommittén: Såvitt gäller förhållandena på arbetsmarknaden -detområde som berörs av arbelsrättskommitléns uppdrag - delar arbetsrättskommitténuppfattningen alt del inte nu bör övervägas en allmän lagstiftning omorganisationernas uppbyggnad, inre förhållanden och verksamhet. Hittillsvarandeerfarenheter från det praktiska arbetet inom organisationerna och frånrättstillämpningen ger inte belägg för att avsaknaden av lagstiftning i dessaämnen har medfört några avgörande olägenheter. Och de förslag på delarbetsrältsliga området, som kommittén lägger fram, torde inte heller föra medsig något behov av sådan grundläggande lagstiftning. Därmed är emellertid intesagt alt det nuvarande rättsläget skulle vara alltigenom klart i allahithörande frågor, eller att man skulle sakna anledning alt vänta sig nyaproblem i den kommande rättstillämpningen. Som inledningsvis antyddes kan mantvärtom förutse att de av kommittén föreslagna reformerna kommer att på olikasätt inverka på det syslem av regler som gäller de på arbetsmarknaden verksammaorganisationerna som sådana. Och även utanför den ramen kommer domstolarna allställas inför åtskilliga problem, både sådana som redan föreligger men som ärolösta och nya problem vilka är svåra att nu överblicka. Det är därför inteuteslutet alt frågan om behovet av lagstiftning, åtminstone på vissa punkter,kan under intryck av nya erfarenheter komma i ett nytt läge. En systematiskgenomgång av hela detta fält skulle emellertid bli så omfattande och krävande,att kommittén för sin del funnit sig nödsakad att inskränka sig till alt pekapå vissa punkter som enligt dess bedömning är av särskilt intresse. För enbegränsning av uppgiften har också talat all LU 1977/78:15 6 kommitténenligt sina direktiv har att i princip hålla sig inomarbetsfreds-lagstiftningens ram. På närmare anförda skäl fann kommittén attlagstiftning inte då borde övervägas. Betänkandetoch de synpunkter som framkommit vid remissbehandlingen av det utgjordegrundval för förslaget i prop, 1975/76:105 till MBL, I propositionen (bil, 1 s,206) uttalade föredragande statsrådet att han i fråga om utvidgning avföreningsrältsskyddel i del väsentliga delade kommitténs bedömningar ochförordade att då gällande föreningsrättsliga regler överfördes i principoförändrade till den nya lagen. Statsrådet fann det inte heller påkallat attföreslå någon lagstiftning om ideella föreningar, Iriksdagen kom spörsmålet om en lagstiftning beträffande ideella föreningar återupp till prövning med anledning av två motioner. På hemställan avlagutskottet i betänkandet LU 1976/77:1 avslog motionerna, Ibetänkandet hänvisade utskottet bl, a, till all frågan om en lagstiftningbeträffande de ideella föreningarna hade samband med pågående utredningsarbete inomnya arbetsrättskommiltén och stiflelseutredningen. Enligt utskottels meningborde därför ett slutligt ställningstagande till motionsspörsmålet anslå iavvaktan på utredningsuppdragens slutförande och på de beslut som statsmakternakunde komma att fatta med anledning av utredningsförslagen. tillkallades en utredning (Ju 1976:02, Nyaarbetsrättskommitién) för att utreda vissa frågor på det arbetsrältsligaområdet, I direktiven redovisas flera frågor som skall tas upp av utredningen.Härvid erinras bl, a. om att vid behandlingen av arbetsrältsreformenuttalat sig för fortsatt utredningsarbete rörande den negativa föreningsrättenoch föreningsrältsskyddel för arbetssökande. ,som tillkallats på begäran, har i uppdrag att företa enöversyn av lagstiftningen om stiftelser. En viktig fråga som utredningen enligtdirektiven skall ta ställning till är om stiftelse skall tillåtasför varjehanda ändamål. Om stiftelseinstitutet begränsas bör utredningen prövaom samhället kan delta i vissa stiftelsers förvaltning. I samband härmed skallockså prövas hur förvaltningen skall vara ordnad och om nuvarande reglerbeträffande minimikrav om stadgarnas innehåll är tillfredsställande. Andra frågorsom skall behandlas av utredningen är bokföringsplikl och revision,möjligheter till skadeståndstalan mot styrelseledamot i stiftelse samt behovetav bestämmelser om likvidation eller fusion. LU 1977/78:15 7 I motionen yrkas att en utredning tillsätts meduppgift att framlägga förslag till rättslig reglering av de ideellaföreningarna. Motionären framhåller att ett stort antal betydelsefulla ideellaföreningar har en omfattande ekonomisk verksamhet. I olika hänseenden harideella föreningar också fött ett ökat inflytande över landets utveckling genomatt de tillagts samhälleliga uppgifter. Mot denna bakgrund anser motionären all- liksom när det gäller aktiebolag och andra juridiska personer - en rättsligreglering i form av en ramlagstiftning framstår som befogad. En eventuelllagstiftning måste dock ges en sådan utformning att den inte försvårarorganisationernas verksamhet. Tyngdpunkten i en reglering bör enligt motionärenligga på det som från samhällets synpunkt framstår som mest skyddsvärt,nämligen den enskilde medlemmens ställning i förhållande till organisationen.Angeläget är härvid att garantier skapas för den enskildes möjligheter alt förafram egna åsikter och uppträda på ett självständigt sätt inom föreningen. Utskotteterinrar om att man i juridiskt hänseende skiljer mellan ekonomiska föreningaroch ideella föreningar. De förstnämnda föreningarna regleras i lagen omekonomiska föreningar. För alt en förening skall kunna vinna registrering somekonomisk förening fordras att föreningen har till ändamål att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen genom sådan ekonomisk verksamhet i vilkenmedlemmarna deltar som avnämare eller leverantörer eller med egen arbetsinsatseller genom begagnande av föreningens tjänster eller på annat dylikt sätt. Detkrävs alltså dels all föreningen bedriver ekonomisk verksamhet, dels attverksamheten skall åsyfta att främja medlemmarnas ekonomiska intressen. Saknas någonav dessa förutsättningar är föreningen att anse som en ideell förening. Imotsats till vad som gäller beträffande de ekonomiska föreningarna saknas någonnärmare lagreglering av de ideella föreningarna i civilrättsligt hänseende.Frågan härom har övervägts vid åtskilliga tillfällen och flera lagförslag harlagts fram. Förslagen har dock inte lett till någon generell lagstiftning påområdet. I rättspraxis har emellertid ansetts att en ideellförening äger rättskapacitet då den antagit stadgar som inte är alltförbristfälliga och valt styrelse, I praxis har vidare utstakats vissa normer förde ideella föreningarna. Utskottetvill peka på att de ideella föreningarna är en viktig del av vårt samhälle ochfullgör betydelsefulla uppgifter på många olika områden, exempelvis inomfacklig, politisk och humanitär verksamhet saml religionsutövning,vetenskaplig forskning och idrott. Som motionären framhåller har många ideellaorganisationer också lagstiftningsvägen kommit att fö ett starkt inflytande översamhällsutvecklingen. Med hänsyn till den roll de ideella föreningarna sålundaspelar i vårt land kan avsaknaden av en lagstiftning som reglerar de ideellaföreningarna le sig mindre tillfredsställande. Härtill kommer alt rättslägetinte är klart i alla hithörande frågor och att det finns LU 1977/78:15 8 anledninganta att nya problem kan uppstå i den kommande rättstillämpningen. Viden bedömning av motionsyrkandei måste emellertid beaktas alt åskilliga svårigheterär förenade med en lagstiftning på området. Som utskottet framhållit, dåliknande motionsyrkanden tidigare behandlats i , torde en väsentliganledning till att någon närmare reglering av de ideella föreningarna intekommit till stånd vara all sådana föreningar är av myckel växlande karaktär,varför det är svårt att föra in dem under gemensamma regler. Utskottet villockså peka på att en lagreglering skulle kunna innebära risker för enlikriktning av föreningsväsendet och därigenom göra det svårt för föreningarnaall verka fritt. Framhållas bör vidare att komplicerade gränsdragningsproblemkan uppstå när del gäller alt införa bestämmelser om förhållandet mellan enförening och dess medlemmar. Sådana problem kan leda till att det erfordrasolika regler för olika typer av föreningar. Tilldet anförda vill ulskollel lägga att några önskemål om lagstiftning inte synesha framställts från föreningarnas sida. Hittillsvarande erfarenheter från detpraktiska arbetet inom de ideella föreningarna och från rättstillämpningentyder inte heller på att avsaknaden av lagstiftning har medfört någraväsentliga olägenheter. Utskottet vill vidare erinra om att spörsmålet om enlagstiftning beträffande de ideella föreningarna har samband med frågan om dennegativa föreningsrätten. Denna fråga utreds f n. av nya arbetsrättskommitién.Resultatet av utredningsarbetet kan som utskottet framhöll 1976 inverka vidprövningen av huruvida en allmän reglering av de ideella föreningarnasuppbyggnad, inre organisation och verksamhet bör komma till stånd. Också deförslag som den i det föregående (s. 6) redovisade stiftelse-utredningen kankomma att framlägga kan härvidlag bli av betydelse. Ett slutligtställningstagande till frågan om en lagreglering av de ideella föreningarna börenligt utskottets mening anslå i avvaktan på statsmakternas beslut medanledning av de förslag som utredningarna kommer alt lägga fram. På anförda skäl hemställerutskottet att avslårmotionen 1977/78:421. LU 1977/78:15 9 Närvarande:Ivan (), (), (). (), (), (), ()*, (), ()', (), (), StinaAndersson (c), (), () och (). 'Ej närvarande vid betänkandets justering.