bet · G101KrU24 · 1977-12-31 00:00:00 — Detta gör det nödvändigt att också personer som inteär fast anställda inom programföretagen kan medverka i programmen. Enomfattande frilansmedverkan betecknas som nödvändig för att programföretagenskall kunna fullgöra de krav som samhället måste ställa på programverksamheten.Det uttalas i propositionen att en ökande andel av resurserna skall användasför frilansmedverkan. Värdetav ökad frilansmedverkan betonas också i motionerna 1977/ 78: 1785, 1977/78:1796 och 1977/78: 1799. Vad som därvid anförs i motionerna har inte föranlettmotionärerna att ställa några yrkanden i denna fråga. I motionen 1977/78: 1796framförs bl. a. den synpunkten att kravet på en ökad frilansmedverkan lättarekan dllgodoses i ett sammanhållet företag än i ett företag av propositionensmodell. Vad gäller sistnämnda motion vill utskottet nämna att modonärerna berörflera frågor om konsekvenserna av ökad frilansmedverkan. Sålunda uttalas attökad frilansmedverkan också leder till behov av en ökning av den administrativaoch inte minst den tekniska personalen. Vidare betonas att en ökadfrilansmedverkan inte får gå ut över anställningstryggheten för den personalsom finns vid radioföretagen. Utskottet är medvetet om nämnda konsekvenser ocheventuellt uppkommande problem men vill som sin bestämda mening framhålla attdet inte desto mindre är mycket angeläget att en ökning kommer till stånd. KrU 1977/78: 24 41 Utskottetdelar föredragande statsrådets uppfattning både om att en ökande andel avresurserna bör användas för frilansmedverkan och om att det bör vara möjligtatt avtalsvägen lösa de problem för en ökad sådan medverkan som tillämpningenav lagen om anställningsskydd kan medföra. 1 kapitel 4.3.3 i propositionen (s. 184190)behandlas frågor om sändningstider och programstruktur. Sändningstiderna iradio och TV har ökat kraftigt under den avtalsperiod som närmar sig sittslut. I propositionen räknas med att den nuvarande sändningstiden i riks-TVskall bibehållas utom så till vida som ett speciellt dagblock med repriserföreslås bli infört. För riksradion räknas med en viss ökning avsändningstiderna. I fråga om andelen regionalt producerade riksprogram uttalasi propositionen att denna senast /86 skall öka till av denprodukdon i TV och ljudradio som rimligtvis kan utlokaliseras. Andelarnaegen och främmande produktion i TV har varit ungefär likastora. I propositionen betecknas det som självklart att i utbudet av svenskaprogram måste ingå en växande andel som producerats av eller under medverkanfrån personer utanför företaget. Det är i sammanhanget av mindre intresse omproduktionen klassificeras som egen eller främmande. Föredragande statsrådetförklarar sig inte beredd att rent allmänt förorda en kraftigare ökning avandelen svenska program utan anser att insatserna i stället bör sättas in påkvalitetshöjningar med utgångspunkt från i stort sett nuvarandeproduktionssammansättning. Beträffandeprogramsättningsprinciperna i TV uttalas i propositionen att någraförändringar i nuvarande regler för televisionens programverksamhet inte ärförutsatta. De båda programenheterna inom det nya TV-företaget bör emellertidfortsätta att pröva olika koordinationsåtgärder. Inu förevarande kapitel i propositionen behandlas även frågor omnyhetsbevakningen och om utlandstjänstens organisation. I en rad motioner har yrkanden framställts somanknyter till de uttalanden som gjorts i propositionen vid behandlingen avfrågor om sändningstider och programstruktur. iden av () väckta motionen 1977/78: 1515 att uttalaratt regeringen i samband med propositionen om /TV beaktar vad somanförts i motionen, iden av () väckta motionen 1977/78: 1784, såvitt nu är ifråga, att beslutar att som sin mening ge till känna vad som anförtsom samordning av programverksamheten (yrkande 3), i den av (apk)och (apk) väckta motionen KrU 1977/78: 24 42 1977/78:1785, såvitt nu är i fråga, att i fråga om programverksamhetensinriktning m. m. beaktar vad som anförts i motionen, varmed i detta sammanhangåsyftas begränsning av långa serieprogram (del av yrkande 2), iden av m. fl. (s) väckta motionen 1977/78: 1796, såvitt nu är ifråga, att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförs om avvägningen mellan egen och främmande produktion(yrkande 11). Imotionen 1977/78: 1799 av m. fl. (vpk) uttalas, utan att någotyrkande ställs, bl. a. att riksradions sändningstid bör öka i enlighet med ettav framlagt förslag, att distriktens produktion bör öka ienlighet med radioutredningens förslag, att egenproduk-tionen i radio och TVbör öka, att importen av främmande produktion bör få en helt annan inriktningän den nuvarande och att utlandsbevakningen bör förbättras i enlighet med vadsom angivits i motionen. Deti motionen 1977/78: 1515 framställda yrkandet itmebär att regeringen i sambandmed att nytt radioavtal träffas bör understryka vikten av attrundradioverksamheten hålls inom de ekonomiska ramar som gäller. Det börvara möjligt att förbilliga produktionen exempelvis genom att köpa flertjänster utifrån. Som en möjlighet anges att nyhetsförmedlingen övertas av TT. Enrenodlad kanalkonkurrens av det slag som infördes genom radiobeslutinnebär mindre möjligheter till ämnesmässig bredd och täckning än ettsamplanerat system uttalas det i motionen 1977/78: 1784. Motionären anser attledningen för företaget bör ha det övergripande ansvaret för att den samladeutbudsplaneringen utgår från en helhetssyn som tar sikte på att publiken intebara skall välja det redan välbekanta utan stimuleras att möta nya upplevelser,värderingar och kunskaper. Verkställande direktören i TV-företaget bör enligtmotionären få samma ansvar för den samlade programverksamheten i televisionensom radiochefen har inom . Deti propositionen gjorda uttalandet om hur stor andelen svenska program bör varai TV, som utskottet redovisat, kritiseras i motionen 1977/78: 1796.Motionärerna 'befarar att detta uttalande tillsammans med bristande ekonomiskaresurser kommer att leda till en ökning av antalet billiga, utländskaunderhållningsprogram av låg kvalitet och därmed till en förflackning avprogramutbudet. För att möta detta föreslår motionärerna en höjning avmedelstilldelningen utöver regeringens förslag. Utskottet konstaterar att innebörden av yrkandet imotionen 1977/78: 1515 formellt sett är att vissa i motionen anförda synpunkterbör delges regeringen för beaktande vid utarbetandet av propositionen. Redan dåmotionen avlämnades var det för sent att ställa ett yrkande med denna innebörd.1 sak finns i och för sig ingen anledning till erinran mot mo- KrU 1977/78: 24 43 tionärenssynpunkt att det kan finnas anledning att söka nya vägar för att förbilligaSveriges Radios produktion. Utskottet som ansluter sig till de synpunkter pånyhetsförmedlingen i rundradio som anförs i propositionen finner dock inteanledning göra något uttalande till förmån för den av motionären framfördatanken att nyhetsförmedlingen i förbilligande syfte anförtros åt TT. Ipropositionen uttalas att de båda programenheterna i TV-företaget bör ha densjälvständighet i programverksamheten som åsyftades radiobeslut. Debör alltså bedriva sin verksamhet på i princip lika villkor och ha i huvudsaksamma uppdrag i vad avser programverksamheten. betonas också viktenav att programenheterna eftersträvar en god koordination av programmen. bedömning är det inte fråga om helt skilda uppfattningar i motionen1977/78: 1784 och propositionen utan snarare om en gradskillnad i bedömningenav samordningsfrågan. En olikhet i sak föreligger dock så till vida sommotionären anser att verkställande direktören i TV-företaget bör få sammaansvar för den samlade programverksamheten som radiochefen har . Utskottetvill understryka vikten av att samordningssynpunkterna tillgodoses i denpraktiska verksamheten. Detta bör kunna ske utan att verkställande direktörenges det i motionen angivna ansvaret för den samlade programverksamheten.Utskottet anser att syftet med motionen 1977/78: 1784, yrkande 3, bör kunnabli i sak tillgodosett vid en handläggning av samordningsfrågorna på det sättsom avses i propositionen. Utskottet avstyrker därför yrkande 3 i nämndamotion. Deti motionen 1977/78: 1785 framförda yrkandet (del av yrkande 2) om beaktande avvad som anförts om programverksamhetens inriktning avser i det sammanhang somutskottet nu behandlar ett uttalande om att de långt utdragna serieprogrammenbör begränsas eller i varje fall utformas så att varje del blir ett enhetligtinslag. Utskottet, som hänvisar till vad utskottet i det föregående anfört ommöjligheterna för regering och riksdag att anlägga synpunkter på enskildheteri programutbudet, finner inte anledning för att göra något uttalandei denna fråga. Utskottet avstyrker därför modonen 1977/78: 1785, del av yrkande2. Iavvägningsfrågan om hur stor andelen svenska program bör vara delar utskottetden uppfattning som uttalats i propositionen. Utskottet, som konstaterar attvad som anförts i motionen 1796 som stöd för yrkandet i denna frågahuvudsakligen är att uppfatta som argument för en högre medelstilldelning,avstyrker yrkande 11 i motionen 1977/78: 1796. Programverksamhetens inriktning behandlas i kapitel4.3.4 i proposidonen (s. 190196). Det framhålls där till en början KrU 1977/78: 24 44 somen väsentlig synpunkt att de riktlinjer för programverksamheten som anges förden kommande avtalsperioden bör begränsas till att avse vissa grundläggandeprinciper. Enav grundförutsättningarna för verksamheten, heter det vidare, bör vara strävanefter hög kvalitet. Ett viktigt led i denna strävan är att ökade möjligheterges till bearbetning och gestaltning. Opartiskhetoch saklighet är begrepp av central betydelse i den nuvarande ordningen förradions och televisionens organisation. skall enligt föreskrifti radiolagen utöva sin ensamrätt till rundradiosändningar opardskt ochsakligt. Denna bestämmelse skall enligt avtalet med staten tillämpas medbeaktande att en vidsträckt yttrande-och informationsfrihet skall råda samt attprogramverksamheten i sin helhet skall präglas av skälig balans mellan olikaåsikter och intressen. I propositionen ibetonas kraftigt vikten av att man iprogramverksamheten ständigt strävar efter att tillgodose kravet påopartiskhet och saklighet. Igällande avtal stadgas att skall hävda de grundläggandedemokratiska värdena. Denna princip anses så viktig att det i propositionenföreslås att en bestämmelse av motsvarande innebörd skall tas in i radiolagen.Utskottet återkommer härtill i det följande under punkten 5. Ipropositionen diskuteras ingående -frågan om våldsinslag i programmen. Deundersökningar som publicerats angående effekterna av våld på bådevuxna och barn anses inte medge några entydiga slutsatser. Forskningen haremellertid intensifierats och metoderna förfinats. En inomvideogramutredningen påbörjad sammanställning över den aktuella forskningenoch en utvärdering av den beräknas bli färdig . I detta läge börden svenska, televisionens programutbud enligt propositionen präglas avförsiktighet när det gäller våldsskildringar och våldsinslag. Det faktiska våldsom förekommer i människans dllvaro måste få behandlas i olika typer av program,men viss återhållsamhet i framställningssättet bör iakttas vid sändningar påtider då barn kan förutsättas ta del av programmen. Man bör också ta hänsyntill de risker som följer av att flera program som skildrar våld sänds underkort tid. Den ökning av underhållningsvåldet som har ägt rum i biograffilm ochkommersiellt producerade TV-program bör däremot inte återspeglas i den svenskatelevisionens programutbud. Deprinciper för behandlingen av våld i radio och TV som ligger till grund för vadsom i detta sammanhang anförts i propositionen har stöd i de allmänna reglernaför piogramverksamheten. Några särskilda föreskrifter på detta område är därförenligt propositionen inte nödvändiga. harföreslagit att i radiolagen skall föreskrivas att KrU 1977/78: 24 45 programföretageni programverksamheten skall hävda principen om alla människors lika värde ochden enskilda människans frihet och vär- . Utredningen anser att deimabestämmelse ger programföretagen möjlighet att ta ställning mot fördomar ochför jämställdhet mellan könen. I propositionen betecknas det som självklart i programverksamheten måste verka för sådana grundläggande värden som jämställdhetmellan könen. Bättre än att en direkt föreskrift härom tas in i lagen anses detvara att en praxis får växa fram. Detbetonas i propositionen som angeläget att man i programverksamheten iakttarvarsamhet vid speglingen av bruket av olika gifter, t. ex. alkohol. Programföretagenbör besinna sitt ansvar i dessa frågor men någon särskild avtalsföreskrift avdenna innebörd anses inte böra meddelas. Etermediernasbetydelse för språkvården och deras stora ansvar för den språkliga kulturenbetonas i propositionen. Det förutsätts att de nya programföretagen kommer attfölja samma linje som i fråga om svordomar, nämligen att sådanabör undvikas i andra sammanhang än där konstnärliga krav eller äkthetsvärdemotiverar dem samt att särskild restriktivitet bör iakttas när det gällerprogram för barn. I motionerna föreligger en rad yrkanden som harsamband med de frågor som behandlas i nu förevarande kapitel i propositionen.Sålunda yrkas iden av m. fl. (s) väckta motionen 1976/77: 962, såvitt nu är ifråga, att beslutar att ge regeringen till känna vad som i motionenanförs om programsättning av inslag med underhållningsvåld och fördomar(yrkande 7 b), iden av (c) väckta motionen 1977/78: 1129 att hosregeringen begär att i samband med tecknandet av nytt avtal mellan staten ochSveriges Radio frågan om begränsning av våldsinslag i TV beaktas, iden av m. fl. (m) väckta motionen 1977/78: 1526 att riksdagenuttalar sitt fördömande av sådant språkbruk i radio och TV vilket kan betecknassom vanhedrande, förråande eller stötande, iden av m. fl. (fp) väckta modonen 1977/78: 1790 att riksdagenbeslutar att det i Lag om ändring i radiolagen (1966: 755) skrivs in ensärskild föreskrift i lagens 6 § genom ett nytt moment med följande lydelse:"6. föreskrift om skyldighet att främja nyktra levnadsvanor och i övrigten ökad folknykterhet", iden av m. fl. (s) väckta motionen 1977/78: 1796, såvitt nu är ifråga, att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vadsom i motionen anförs om våldsinslag i underhållningsprogram (yrkande 13), KrU 1977/78: 24 46 i den av m. fl. (m) väckta motionen1977/78: 1797 att beslutar 1. att hos regeringen anhålla omatt sådana åtgärder vidtages att massmedieforskningen inom i motionen nämntområde stimuleras och erhåller erforderliga resurser, 2. att ge regeringen till kännavad som anförts i motionen, iden av () väckta modonen 1977/78: 1798 att beslutaruttala att avtalet mellan staten och får en sådan utformning attsocialstyrelsen ges möjhghet att informera om centrala folkhälsofrågor, iden av m. fl. (vpk) väckta motionen 1977/78: 1799, såvitt nu är ifråga, att uttalar att när våld och förtryck skildras i etermediernaskall detta ske i sådan form och med ett sådant innehåll att det ger kunskaper,normer, värderingar och känslor som är önskade; upplevelser och erfarenhetersom programmen ger skall leda till konstruktiv handling ochavtrubbningseffekter inför våldet motverkas; våldsskildringen skall stödjasådana normer och värderingar som är förenliga med grundläggande demokratiskavärden och inte leda till orealistiska föreställningar om verkligheten, och detvåld som skildras på detta sätt skall kunna motiveras (yrkande 4), iden av () väckta motionen 1977/78: 1801, såvitt nu är i fråga,att beslutar uttala att vad som i övrigt anförts i motionen börtillgodoses vid utformandet av nytt radioavtal och för övrigt i det löpandeprogramarbetet, varmed i detta sammanhang avses uttalanden om bruket avsvordomar samt om speglingen av bruket av gifter t. ex. alkohol (del av yrkande2). Detuttalande av som i detta sammanhang påyrkats i motionen 1976/77: 962innebär att man vid programsättning av barnprogram måste beakta också deomgivande, i regel efterföljande vuxenprogrammens betydelse. Barnprogrammensbudskap motsägs ofta av efterföljande program, som kanske speglar könsfördomar,visar lyteskomik eller innehåller våldsinslag och råheter. Yrkandeti modonen 1977/78: 1129 modveras med att det i samhället finns en stark oroför det tilltagande våldsutbudet i TV och på film, inte minst det s. k.underhållningsvåldet i TV som når stora grupper av våra barn. Imotionen 1977/78: 1526 uttalas bl. a. att TV:s programutbud är attityd- ochopinionsskapande på ett sätt som tittaren inte alltid inser. Desto merbeklämmande är det att TV:s språkbruk förslappats och i många program framstårsom nyanslöst och andefattig! samt att användningen av svordomar tenderar attöka. Imodonen 1977/78: 1796 hävdas att det numera är väl dokumenterat att våldsinslagi underhållningsprogram har en klart negativ inverkan på framför allt barn.Propositionens uttalande om att de undersökningar KrU 1977/78: 24 47 pådetta område som publicerats inte medger några entydiga slut satseranses felaktigt. Det behövs enligt motionen en aktiv strävan att motverkavåldsinslag. Motionärerna anknyter till uttalandet i propositionen att radionsoch televisionens kulturpolitiska uppgifter bör skrivas in i avtal och påpekaratt ett av de kulturpolitiska målen är att motverka kommersiahsmens negativaverkningar. Detta måste rimligen också tolkas så att så långtmöjligt bör söka minska inslagen av våld i underhållningsprogram. Dettasistnämnda bör enligt motionärerna som sin mening ge till känna förregeringen. Enpå radioutredningens uppdrag verkställd vetenskaplig undersökning avobjektiviteten i TV:s utlandsrapportering är utgångspunkten för yrkandena imotionen 1977/78: 1797. Massmedieforskning av denna typ bör enligt motionärernafortsättas och främjas. Särskilt pekas på behovet av en granskning av hurkravet på opartiskhet och saklighet upprätthålls i sändningar till språkligaminoriteter. Radiooch TV överträffar alla andra medier i effektiv genomslagskraft uttalas det imotionen 1977/78: 1798. De måste därför utnyttjas i kampen motnarkotikamissbruket. Kommande avtal mellan staten och får inteutformas så att detta hindras. Underhållningsvåldetseffekter särskilt på barn är helt klara framhålls det i motionen 1977/78: 1799.Vad som anförs i propositionen om "viss återhållsamhet" iframställningssättet är därför otillräckligt. Det behövs ett uttalande avriksdagen med det innehåll som angivits i motionens yrkande 4. Nuifrågavarande del av det i motionen 1977/78: 1801 framställda yrkandet att vadsom anförts i motionen bör tillgodoses vid utformandet av nytt radioavtal ochför övrigt i det löpande programarbetet innebär att i avtalen bör införasföreskrifter dels om begränsning av bruket av svordomar, dels eventuellt omrestriktivitet vid speglingen av bruket av gifter, t. ex. alkohol. Frågan om våldsinslag i programmen har längedebatterats i olika sammanhang och har behandlats både i proposidonen och iflera av de föreliggande motionerna. har i denna frågaanfört att de uttalanden som gjorts i propositionen har stöd i de allmännaregler för programverksamheten som tagits upp i förslaget till 6 § andrastycket radiolagen. Utskottet anser att inslag av våld i radions ochtelevisionens underhållningsprogram bör minskas så långt som det är möjligt. Kulturutskottetansluter sig till den uppfattning som uttalats i pro-poshionen. mening är det en oavvislig skyldighet för programföretagen att låtaprogramutbudet präglas av stor försiktighet när det gäller våldsskildringar ochvåldsinslag. I alldeles särskild grad bör försikdghet iakttas när det gällerprogram som är avsedda för barn KrU 1977/78: 24 48 ellersom genom sin placering kan beräknas bli sedda av barn. De forskningsresultatsom publiceras på detta område bör studeras inom programföretagen och beaktasi de interna diskussioner i programpolitiska frågor som kan förutsättas ägarum. Som anfört bör inslagen av våld iunderhållningsprogrammen minskas så långt det är möjligt. Något särskiltuttalande härutöver från sida anser utskottet inte erforderligt medanledning av föreliggande yrkanden i motionerna 1976/77: 962 (yrkande 7 b),1977/78: 1796 (yrkande 13) och 1977/78: 1799 (yrkande 4) som alltså avstyrks. Yrkandeti motionen 1977/78: 1129 synes innebära att en direkt föreskrift ombegränsningen av våldsinslag bör införas i de nya avtalen. Vadbeträffar förekomsten i programmen av svordomar samt ord och uttryck i övrigtsom kan betecknas som vanhedrande, förråande eller stötande ansluter sigutskottet till vad som anförs i propositionen. Utskottet anser inte att dethärutöver erfordras några uttalanden från sida. Utskottet hänvisartill vad som i denna fråga anförts i propositionen och avstyrker alltsåmotionerna 1977/78: 1526 och 1977/ 78: 1801, yrkande 2, såvitt nu är i fråga.Beträffande sistnämnda yrkande innebär utskottets ståndpunkt att någonsärskild avtalsföreskrift enligt utskottets mening inte är erforderlig. Medanledning av yrkandena i motionen 1977/78: 1797 om resurser förmassmedieforskning får utskottet erinra om att stöd till massmedieforskning ibetydande grad lämnas av ochatt rådets anslag för nästa budgetår höjts för att möjliggöra ett ökat stödtill dylik forskning. Utskottet anser sig inte böra föreslå att görade i motionen 1977/78: 1797 önskade framställningarna till regeringen. Såvittframgår av yrkandet i motionen 1977/78: 1798 är det motionärens åsikt attkommande avtal mellan staten och radioföretagen skall få en sådan utformningatt uttryckligen tillförsäkras en möjlighet att informera om centralafolkhälsofrågor. Utskottet kan inte tillstyrka att avtalen får en sådanutformning men vill i detta sammanhang erinra om att programföretagen tordekomma att åläggas en allmän skyldighet att i lämplig form upplysa om viktigasamhällsfrågor och stimulera till debatt kring sådana frågor. Utskottetansluter sig till de uttalanden som i propositionen gjorts om program somspeglar alkoholbruk. har förklarat sig dela synpunkternai motionerna angående det angelägna i att folknykterheten befrämjas i olikasammanhang och också i etermedierna. I likhet med departementschefen anserkonstitutionsutskottet det inte erforderligt att binda programföretagen meduttryckliga föreskrifter i detta hänseende. Något särskilt uttalande därutöveranser utskottet inte KrU 1977/78: 24 49 erforderiigt.Kulturutskottet ansluter sig till konstitudonsutskottets ståndpunkt ochavstyrker därför motionerna 1977/78: 1790, såvitt gäller frågan om lagstadgadskyldighet skall föreligga för radioföretagen att främja nyktra levnadsvanoroch i övrigt en ökad folknykterhet, och 1977/78: 1801, yrkande 2, såvitt nu äri fråga. I propositionens kapitel 4.3.5 Krav påprogramverksamheten från vissa publikgrupper (s. 196197) behandlas några avde önskemål som framförts om särskilt hänsynstagande i programverksamhetentill vissa publikgrupper. Med hänvisning till att en stor del av befolkningenhar oregelbunden eller obekväm arbetstid föreslås där att ett mindre dagblockpå försök införs i TV-sändningarna. Vidare uttalas att det i de kommandeavtalen med programföretagen bör markeras att särskild hänsyn skall tas tillhörselhandikappade och synskadade samt dll språkliga och etniska minoriteter.Fler TV-program bör textsättas för döva och hörselskadade. Det är också enligtpropositionen angeläget att programföretagen löser frågan hur man skall nåolika handikappgrupper med programinformation. Iproposidonen erinras också om att det i propositionen 1976/77: 80 om insatserför samerna uttalades att det finns särskilda skäl för att man också i radio-och TV-verksamheten tar på sig ett ansvar för samernas kultur och språk.Särskilda sameprogram bör mot denna bakgrund kunna förekomma i större utsträckningän vad som i och för sig motiveras av samernas antal. Lokalradion börtillsammans med riksradioföretaget och i samarbete med samernas organisationerväga olika samiska önskemål om riks- och lokalradioprogram mot varandra. Ipropositionen framhålls också som angeläget att den allmännaprogramverksamheten i radio och TV speglar även samiska förhållanden.