bet · G101KU34 · 1977-12-31 00:00:00 — med anledning av motioner angående omröstningsregler vid lekmannamedverkani statliga styrelser m. m. I motionen 1977/78:1417 av () och () hemställs "att hos regeringen anhålleratl åtgärder vidtas för all införa den kollektiva metoden vid beslutsfattandeinom centrala och regionala statliga myndigheters lekmannastyrelser". Imotionen anförs att utvecklingen mot ökat inslag av lekmannamedverkan ibeslutsprocessen är tillfredsställande. Det är då angeläget att de former undervilka dessa förtroendemän arbetar i så stor utsträckning som möjligt följer deprinciper som gäller för politiska församlingar i övrigt. I motionen anförs attdet i länsslyrelseinstruktionen och i åtskilliga instruktioner för statligaverk finns regler om s. k. kollegial omröstningsmetod. Enligt motionärerna böri stället den kollektiva eller parlamentariska metoden tillämpas i organ medlekmannastyrelse. Imotionen 1977/78:1683 av () och () hemställs"alt anhåller alt regeringen låter vidta en översyn avlänsstyrelseinstmkiionen i syfie att anpassa instruktionens bestämmelser omärendehantering och beslutsfallande till motsvarande bestämmelser ikommunallagen". Imotiveringen anförs att det ur demokratisk synvinkel är föga rimligt altlandshövdingen själv avgör vilka ärenden som skall föras vidare till styrelsen.Vidare pekas på landshövdingens skyldighet atl i vissa fall besluta ensam inärvaro av den föredragande till vars uppgifter ärendet hör. Såväl bestämmelsenom vilka ärenden som skall behandlas som regler för beslutsfattandet bör enligtmotionärerna vara entydigt formulerade i kommunallag ochlänsstyrelseinstruktion. Motionenhar överlämnats till från civilutskoftet, som därvidbifogat ett eget ylirande. De frågor som berörs i molionema 1417 och 1683behandlas i länsstyrelseinstruktionen (26-29 vjsi). Enligt 26 ijlänsstyrelseinstruktionen skall styrelsen avgöra följande typer av frågor: 1. viktigare frågorom samhällsplanering eller andra för länetbetydelsefulla åtgärder, 2. viktigare förfatiningsfrågor, 3. viktigare frågor om organisation, arbetsordning eller tjänsteföreskrifter, 1 1977/78. KU 1977/78:34 2 4. frågor om tillsättning av tjänst som länsrådlänspolischef, biträdande länspolischef enhetschef, chef för planeringskansli, länsveterinär eller länsantikvarie, tjänst som polismästare och polisöverintendent, tjänst som polisintendent, som är avdelningschef byråchef eller kanslichef inom den lokala polisorganisationen, samt tjänst som chef för lokal skattemyndighet eller kronomyndighet, 5. frågorom förslag till anslagsframställning hos och andrafrågor av större ekonomisk betydelse, 6. frågor om disciplinansvar, avskedande, åtalsanmälan, avstängning ellerläkarundersökning, 7. frågor om annat skiljande från tjänst eller uppdrag än avskedande, 8. andra frågor som landshövdingen hänskjuter till styrelsen. yttrande (bilaga till detta betänkande) lämnas en närmareredogörelse för tillämpningen av dessa bestämmelser. Reglernaför beslutsordningen (27 S) stadgaratt som styrelsens beslut skall den meninggälla varom de flesta förenar sig eller, vid lika röstetal, den mening som ordföranden biträder. Denna omröstningsmetod-den kollegiala - utgår frånmotsvarande principer i . Den tillämpas också i de centralaämbetsverkens styrelser. Kommunallagens regler för beslut i kommunfullmäktige(22 §) innebär att fullmäktige skall ta ställning till en proposition som kanbesvaras med ja eller nej. Utgången bestäms genom enkel majoritet. Vid likaröstetal har ordföranden utslagsröst utom när ärendet avser val eller tillsättandeav tjänst då fäller avgörandet. Denna s. k, kollektiva ellerparlamentariska metod tillämpas vanligen i representativa församlingar.Skillnaden ligger i princip i att, när det finns mer än två meningar, denkollegiala metoden ställer alla dessa mot varandra och ger ett beslut ienlighet med den mening som lått de flesta rösterna, medan den kollektivametoden genom beslut om kontrapropositioner reducerar det slutliga avgörandettill ett val mellan två alternativ. har överlämnat motionen 1683 tillkonstitutionsutskottet med motiveringen att de frågor som tas upp i motionen iväsentliga och centrala delar täcks av förslagen i de tillkonstitutionsutskottet hänvisade motionerna 1414 och 1417. Beträffande beslutsnivåernainom anför civilutskottet i sitt yttrande (CU 1977/78:2 y) bl.a.: Enligt civilutskottets mening kan uppenbarligen ivissa situationer yppas skilda meningar i fråga om på vilken beslutsnivå ettvisst ärende skall avgöras. Det är lika uppenbart praktiskt sett ogörligt atthelt uttömmande reglera vilka ärenden som skall avgöras av länsstyrelsensstyrelse. Bedömningarna kan även växla mellan skilda länsstyrelser. Enanpassbar regel av den typ som finns i länsstyrelseinstruktionen kan enligtcivilutskottets mening därför inte avstås. KU 1977/78:34 3 Det måste å andra sidan förutsättas att vidtillämpning av instruktionen genom föreskrifter i arbetsordning eller ienskilda fall intresset av en snabb och rationell ärendehantering inte fåreffekter som kan uppfattas som att de valda styrelseledamöternas meningar intefår komma till uttryck. Med hänsyn emellertid även till att länsstyrelsernasstyrelser själva fastställer styrelsernas arbetsordningar och även indirekttorde kunna uttrycka principiella eller till visst ärende knutna önskemållorde en föreslagen begäran om översyn av länsslyrelseinstruktioneni denna del inte nu vara påkallad. Regeringen har självfallet att som tidigarefölja utvecklingen och fastställa de ändringar i normalarbelsordningen som kanfinnas påkallade. Beträffande omröstningsreglerna i länsstyrelsernaanför civilutskottet bl. a. följande: ställning av statligt regionaltorgan medför enligt civilutskottets mening att skäl nu inte finns för attöverge den princip som också tillämpas i statliga centrala organ.Omröstningsreglerna för länsstyrelserna bör bedömas i samband med motsvaranderegler för de centrala verksstyrelserna. Motionärernas förslag i denna deltorde delvis utgå från en uppfattning av länsstyrelsernas roll där sättet attvälja ledamöter ställts i förgrunden -uppfattas i princip som enrepresentativ församling. Denna uppfattning har emellertid ett direkt sambandmed den pågående, fortsatta utredningen om länsdemokratifrågorna. Dennautredning genom länsdemokratikommittén skall bl. a. pröva i vilkenutsträckning och under vilka förutsättningar de regionala samhällsuppgifternaskall flyttas från den statliga till landstingskommunernasrepresentativa organ. ovan förordat har grundats på en bedömning av enbart motionen1977/78:1683(m). Den vidare prövning av motsvarande frågor som kan ske inomramen även för förslagen i motionerna 1977/78:1414 (c) och 1417 (c) föranleder,med hänsyn till gränserna för civilutskottets beredningsområde, inte någotsärskilt uttalande i detta sammanhang. I motionerna 1417 och 1683 tas upp frågor angåendebeslutsordningen inom statliga myndigheter med förtroendemannastyrelser, t. ex.länsstyrelserna. I motionen 1683 föreslås vidare en översyn avlänsstyrelseinstruktionen i syfie att anpassa instruktionens bestämmelser omärendehantering och beslutsfattande till motsvarande bestämmelser ikommunallagen. Motionen 1683 har med eget yttrande överlämnats fråncivilutskottet. Enligtlänsstyrelseinstruktionen (27 Sjskall som styrelsens beslut gälla den meningvarom de flesta förenar sig. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst.Denna omröstningsmetod - den kollegiala - utgår, som civilutskottet anför isitt yttrande, från motsvarande principer i . Den tillämpasockså i de centrala ämbetsverkens styrelser. Kommunallagens regler - denparlamentariska metoden - innebär att fullmäktige skall ta ställning till enproposition som kan besvaras med ja eller nej. Om fler förslag finns skalldärvid de olika alternativen successivt ställas mol varandra i s. k.kontrapropositionsvoteringar så att i slutskedet endast två alternativåterstår. KU 1977/78:34 4 Dennavoteringsordning tillämpas också i och dess utskott. 1motionerna föreslås alt den senare metoden-den parlamentariska-skall tillämpasäven i de statliga styrelser som har förtroendemannamedverkan. Det framhålls imotionen att det är angeläget att de former under vilka dessa förtroendemänarbetar i så stor utsträckning som möjligt följer de principer som gäller förpolitiska församlingar i övrigt. Omröstningsreglernai de statliga ämbetsverkens styrelser grundar sig på en lång tradition som gårtillbaka före förtroendemannaslyrelsernas tillkomst. När ämbetsverkenännu i första hand hade uppgifter av myndighetsutövande karaktär var detnaturligt att tillämpa samma beslutsregler som i domstolarna. Utvecklingen haremellertid inneburit att många myndigheters arbetsuppgifter lått en annankaraktär som allt fler verk erhållit förtroendemannastyrelser. Ilänsstyrelserna tillkom dessa fr, o, m, 1971, För länsstyrelserna gäller ocksåatt deras arbetsuppgifier inom centrala områden är föremål för övervägandeninom främst länsdemokratikommittén. Som anförs i motionen är det med hänsyntill det anförda lämpligt att man nu tar upp frågan om omröstningsreglerna tillprövning. En sådan prövning bör utgå från en analys av arbetsuppgifternaskaraktär och beaktade förändringar som skett beträffande både länsstyrelsernaoch andra verk . Det ankommer på regeringen attbedöma i vilka former en sådan prövning bör ske. Detta bör ges regeringen tillkänna. Beträffandeden ytterligare översyn av länsstyrelseinstruktionen som föreslås i motionen1683 får utskottet anföra att det givetvis är av största betydelse att debestämmelser som reglerar beslutsordningen inom är sä utformadeätten likformig praxis så långt möjligt tillämpas i olika länsstyrelser. Debestämmelser som finns i länsstyrelseinstruktionen och som preciseras inormalarbetsordningen har i vissa fall lett till en skiftande praxisbeträffande vilka ärenden som beslutas av styrelsen resp. på andra nivåer inomlänsstyrelsen. Motionärernas erinringar mol fördelningen av beslutskompetenseninom länsstyrelserna torde ytterst syfia lill att tillförsäkra länsstyrelsensstyrelse beslutsrätt i ärenden av vikt vilken uppfattning utskottet anslutersig till. Utskottet delar civilutskottets mening att det är väsentligt attintresset av en snabb och effektiv ärendehantering i inte fåreffekter som kan uppfattas som att de valda styrelseledamöternas mening intefår komma till uttryck. har emellertid en möjlighet att, när denfastställer sin arbetsordning, bevaka atl arbetsfördelningen inom länsstyrelsenblir ändamålsenlig. Det ankommer dessutom på regeringen atl liksom hittillsfölja utvecklingen och fastställa de ändringar i normalarbetsordningen som kanfinnas påkallade. Då det enligt utskottets mening sålunda kan förutsättas attde frågor som berörs i motionen i denna del kommer att bl i föremål förregeringens uppmärksamhet även utan ett särskilt initiativ från sidaavstyrker utskottet motionens förslag i denna del. KU 1977/78:34 5 Med hänvisning till det anförda hemställerutskottet att 1, ger regeringen till känna vad utskottet anförtangående omröstningsreglerna i de statliga förtroendemannastyrelserna samtförklarar motionen 1977/78:1417 besvarad med vad utskottet anfört, 2, avslår motionen 1977/78:1683. Näiyarande:Kari (), (), (), (),(), (), * (m), (),(), * (c), (), KerstinNilsson* (s), * (s), () och *(c). *Ej närvarande vid justeringen. KU 1977/78:34 6 1911/18:2 y med anledning av motion om översyn av länsstyrelseinstruktionen Till civilutskotiel har hänvisats motionen1977/78:1683 a\ () och (), vari hemställs atlriksdagen anhåller all regeringen måtte låta vidtaga en översyn avlänsslyrelseinstruktionen i syfie att anpassa instruktionens bestämmelser omärendehantering och beslutsfattande till motsvarande bestämmelser ikommunallagen. har hänvisats motionerna 1977/78:1414 (c) och 1417 (c).I den förra motionen förordas en allmän översyn av principerna för den statligaförvaltningens ställning, organisation och verksamhetsformer. I den senareförordas åtgärder för att införa den kollektiva omröstningsmetoden inomcentrala och regionala statliga myndigheters lekmannastyrelser. Förslageni den förstnämnda till civilutskotiel hänvisade motionen täcks i väsentliga ochcentrala delar av förslagen i de lill enligt ovanhänvisade motionerna. Civilutskotiel har i syfte att åstadkomma en enhetlig ochsamlad behandling av förslagen beslutat alt, under förutsättning avkonstitutionsutskottets medgivande, överlämna motionen 1977/78:1683 tillkonstitutionsutskottels fortsatta beredning. I samband därmed avger civilutskottetföljande yttrande över den sålunda överlämnade motionen. Yttrandet har utgåttfrån de bedömningar som kan falla inom civilulskottels beredningsområde. Regleringenav beslutsnivåerna - vilka ärenden som skall avgöras av styrelseoch sålunda inte av landshövdingen ensam eller av tjänsteman-ges i första handi länsslyrelseinstruktionen (26 §). Där anges att - i den mån intelänsstyrelsen meddelat andra föreskrifter om personalens tjänsteutövning, m. m.- styrelsen skall avgöra "viktigare frågor om samhällsplanering ellerandra för länet betydelsefulla åtgärder", vissa andra särskilt angivnafrågor samt "andra frågor som landshövdingen hänskjuter tillstyrelsen". I den av regeringen fastställda normalarbetsordningen för länsstyrelsernahänvisas till dessa regler. I en bilaga 2 lill normalarbetsordningen anges förett stort antal angivna ärendegrupper den beslutsnivå på vilken ett ärende avsådan typ skall avgöras. Där anges inte endast fördelningen av beslutanderättenmellan landshövding och skilda tjänstemän utan också ärendeiyper som skallavgöras av styrelsen, I normalarbetsordningen sägs vidare att inom deärendegrupper som i den nämnda bilagan anges som styrelseärenden kan förekommaärenden av mindre vikt eller utan CU 1977/78:2 y 7 principiellbetydelse samt föreskrivs att sådana ärenden bör efter landshövdingensbestämmande avgöras av landshövdingen eller annan tjänsteman. Det anges ocksåatt inom de ärendegrupper som enligt bilagan avgörs av tjänsteman kan förekommaärenden av större vikt eller av principiell betydelse. Del föreskrivs all dessaärenden bör hänskjulas till styrelsen. Enligtden nämnda 26 § länsslyrelseinstruktionen skall styrelsen också avgöraviktigare frågor om arbetsordning. Närdel gäller brådskande ärenden av sådan karaktär att de bör avgöras av styrelsenges i 27 § länsslyrelseinstruktionen en regel som möjliggör att ärendet avgörsgenom meddelanden mellan landshövdingen och minst sju andra ledamöter. Kanärendet inte lämpligen avgöras på detta sätt, får landshövdingen besluta ensami närvaro av den föredragande till vilken ärendet hör. Beslut fattal på dessasätt skall anmälas för styrelsen vid nästa sammanträde. Motionärernaserinringar mot fördelningen av besluiskompetensen torde ytterst syfta till atttillförsäkra styrelse beslutsrätt i vissa ärenden av vikt. Somexempel anges det fall när går emot en kommuns önskemål iplanärenden. För plan- och byggnadsfrågor gäller enligt den nämnda bilagan tillarbetsordningen att ärenden om region- och generalplaner, övriga fysiskaöversiktsplaner, dispositionsplaner och yttrande/anmälan lill regeringen enligt136 a § byggnadslagen lagts på styrelsens avgörande. Ärenden om bl. a.detaljplaner, utomplansbestäm-melser och avstyckningsplaner kan avgöras avlandshövdingen eller avdelningschef Enligtcivilulskottels mening kan uppenbarligen i vissa situationer yppas skildameningar i fråga om på vilken beslutsnivå ett visst ärende skall avgöras. Detär lika uppenbart praktiskt sett ogöriigt alt helt uttömmande reglera vilkaärenden som skall avgöras av styrelse. Bedömningarna kan ävenväxla mellan skilda länsstyrelser. En anpassbar regel av den typ som finns ilänsslyrelseinstruktionen kan enligt civilutskottets mening därför inte avstås. Delmåste å andra sidan förutsättas att vid tillämpning av instruktionen genomföreskrifter i arbetsordning eller i enskilda fall intresset av en snabb ochrationell ärendehantering inle får effekter som kan uppfattas som att de valdastyrelseledamöternas meningar inte får komma till uttryck. Med hänsynemellertid även lill att länsstyrelsernas styrelser själva fastställerstyrelsernas arbetsordningar och även indirekt torde kunna uttrycka principiellaeller till visst ärende knutna önskemål torde en föreslagen begäranom översyn av länsslyrelseinstruktionen i denna del inte nu vara påkallad.Regeringen har självfallet atl som tidigare följa utvecklingen och fastställa deändringar i normalarbelsordningen som kan finnas påkallade. Närdet därefter gäller omröstningsreglerna förordas i motionen atl de bör utformasi överensstämmelse med kommunallagens regler. För länsstyrelserna gällerenligt 27 S länsslyrelseinstruktionen att som styrelsens beslut CU 1977/78:2 y 8 gällerden mening varom de flesta förenar sig. Vid lika röstetal har ordförandenutslagsröst. Denna omröstningsmelod - den kollegiala - utgår från motsvarandeprinciper i . Den tillämpas också i de centrala statligaverkens lekmannastyrelser. Kommunallagens regler för beslut i kommunfullmäktige(22 §) innebär all fullmäktige skall ta ställning till en proposition som kanbesvaras med ja eller nej. Utgången bestäms genom enkel majoritet. Vid likaröstetal har ordföranden utslagsröst utom när ärendet avser val ellertillsättande av tjänst då faller avgörandet. Denna s. k. kollektivaeller parlamentariska metod tillämpas vanligen i representativa församlingar.Skillnaden ligger i princip i atl, när det finns mer än två meningar, denkollegiala metoden ställer alla dessa mol varandra och ger elt beslut ienlighet med den mening som fått de flesta rösterna, medan den kolleklivametoden genom beslut om kontrapropositioner reducerar del slutliga avgörandettill ell val mellan två alternativ. Länsstyrelsensställning av statligt regionall organ medför enligt civilut-skotlets mening altskäl nu inle finns för att överge den princip som också tillämpas i statligacentrala organ. Omröstningsreglerna för länsstyrelserna bör bedömas i sambandmed motsvarande regler för de centrala verksslyrel-serna. Motionärernas förslagi denna del torde delvis utgå från en uppfattning av länsstyrelsernas roll därsättet att välja ledamöter ställts i förgrunden -uppfattas iprincip som en representativ församling. Denna uppfattning har emellertid ettdirekt samband med den pågående, fortsatta utredningen omlänsdemokratifrågorna. Denna utredning genom länsdemokratikommittén skall bl.a. pröva i vilken utsträckning och under vilka förutsättningar de regionalasamhällsuppgifterna skall flyttas från den statliga tilllandstingskommunernas representativa organ. Vadcivilutskotiel ovan förordat har grundats på en bedömning av enbart motionen1977/78:1683 (m). Den vidare prövning av motsvarande frågor som kan ske inomramen även för förslagen i motionerna 1977/78:1414 (c) och 1417 (c) föranleder,med hänsyn till gränserna för civilulskottels beredningsområde, inte någotsärskilt uttalande i delta sammanhang. Närvarande:Kjell A. (), Per (), (), (), (), (), (),(), i (c), (),(), (), () och RolfDahlberg (m).