bet · G101LU5 · 1977-12-31 00:00:00 — a. möbler, husgeråd och annanutrustning i den mån egendomen är nödvändig för ett hem och dess skötsel. Vidavgörande av huruvida viss egendom bör undantas från utmätning harutmätningsmannen att göra en skälighetsbedömning med beaktande även avomständigheterna i det särskilda fallet. Bestämmelsen gör del möjligt attundanta exempelvis elektriska hushållsmaskiner från utmätning. I praktikenförekommer att även TV-apparater inbegrips i gäldenärens beneficium. Att dettaär mera omfattande vid utmätning än vid återtagande av avbelalningsgods innebäralt den konsument som köpt t. ex. en hushållsmaskin på delbetalning utansäkerhet i godset eller enligt låneköpssystemei är i ett bättre läge änavbetalningsköparen för den händelse han inte lyckas fullfölja sittkrediiäta-gande. Han har med andra ord möjlighet atl fl behålla maskinen i ensituation, där avbeialningsköparen blir av med densamma. Regeln i 65 §utsökningslagen kompletteras av en bestämmelse i 67 S tredje stycket avinnebörd att om viss egendom som avses i 65 § har sådant värde att den inte kanundantas enligt 65 §, utmätning fär ske med förbehåll alt gäldenären, efteregendomens försäljning, av den behållna köpeskillingen skall ulfä visst beloppför att kunna anskaffa vad han behöver i den sålda egendomens ställe. 121§ tredje styckei förslaget till konsumentkreditlag stadgas atl handräckningeller verkställighet av dom, varigenom köparen har förpliktats atl lämnatillbaka vara som sålts med förbehåll om återtaganderäit, ej flr beviljasbeträffande vara som enligt 65 § utsökningslagen undantas från utmätning.Bestämmelsen innebär alltså, atl konsumentkreditköparen likställs med andra kredilköparenär del gäller beneficieskyddel. Regeln i 67 S tredje styckei utsökningslagenblir dock ej tillämplig vid handräckning eller domsverkställighet föråtertagande (prop. s. 187). ABElectrolux har i en skrivelse till utskottet kritiserat lagförslaget i dennadel. Enligl kommer den föreslagna kopplingen av handräckningsreglernatill 65 S utsökningslagen atl fä allvarliga konsekvenser för både företagen ochkonsumenterna. Företag som säljer dammsugare, symaskiner, kylskåp och möblerkan enligt bolaget räkna med atl återtagande praktiskt tagel aldrig kanverkställas. De som säljer frysboxar och tvättmaskiner måsle LU 1977/78:5 47 räknarried all återtagande ofta kan vägras. Följden blir enligl bolaget antingen altföretagen höjer sina priser för atl säkra sig mot ökade kundförluster eller atlkraven skärps på annan säkerhet vid kredilförsäljning. Bolaget hävdar alt ibägge fallen i sista hand de kunder drabbas, för vilka avbetalningsköp är ettönskvärt alternativ. menar också alt förslaget kan fl negativaåterverkningar på sysselsättningen. Enligl bolaget synes del riktigast althänvisningen lill 65 § utsökningslagen ulgåroch att del i stället införs etlstadgande 1214; konsumentkreditlagen av samma innebörd som bestämmelsen i 11 stycket avbetalningsköplagen. Utskottethyser viss förståelse för all den föreslagna bestämmelsen i varje fall under enövergångstid kan komma alt medföra problem för företagen i form av ökadeföriuster på kundfordringar m. m. Utvidgas beneficieskyddel på sätt somföreslås korrimer egendom av den typ som i och för sig bedömts vara lämpad somkreditsäkerhet och därför flr säljas med förbehåll om återtaganderäit likvälofta ej atl kunna återtas. Detta kan resultera i atl näringsidkarnas intresseav att erbjuda kreditköp avlar med följd att möjligheten att utnyttjakreditköpsformen kan komma all minska för just de konsumenter vilka har störstbehov av kredit. Icke desto mindre delar utskottet departementschefensuppfattning att beneficiereglema i 65 § utsökningslagen bör göras tillämpligaäven vid konsumenikredilköp. De skäl av social natur som talar för att undantat. ex. möbler och köksutrustning från utmätning i den mån egendomen bedöms varanödvändig för hemmets skötsel gör sig lika starkt gällande när utrustningen ärköpt på avbetalning. I etl följande avsnitt behandlar utskottet frågan om närlagstiftningen om konsumenlkredil skall träda i kraft. Utskottet villemellertid redan nu förutskicka att utskottet kommer alt föreslå en annantidpunkt för ikraftträdandet än vad som angivits i propositionen. Genom atluppskjuta ikraftträdandet anser utskoltel alt möjlighet skapas för företagenatl göra de förändringar i försäljningsrutiner o. d. som kan vara påkallade medanledning bl. a. av de ändrade förutsättningarna för all återtagande ochhandräckning skall kunna ske. Risken föratt bestämmelsen i 21 § tredje stycketkonsumentkreditlagen skall medföra bestående ölägenheter för näringsidkarnatorde enligt utskottets mening därigenom i stort sett vara undanröjd. Utskolteltillstyrker därför bifall till proposilionen i denna del. I20 § förslaget lill konsumentkreditlag finns vissa bestämmelser om allmännaförutsättningar för att handräckning skall fl ske. Utskottet har ingeninvändning mot innehållet i sak men föreslår atl en smärre redaktionell ändringgörs i lagtexten. I propositionen föreslås att konsumentkreditlagenskall träda i kraft . Det är självfallet angelägetall lagen kan träda i kraft . LU 1977/78:5 48 Såsomdepartementschefen påpekar i propositionen (s. 148) bör emellertid beaktas attåtskilliga regler i lagen kräver betydande förarbete från berörda myndighetersoch organisationers sida bl. a. i form av framtagande av riktlinjer, tabeller,kontraktsformulär saml andra anvisningar. Även enskilda näringsidkare behöverviss lid för att anpassa sin verksamhet till lagens föreskrifter. Den nödvändigaanpassningen bör enligt utskottels uppfattning kunna ske inom loppet av ett årfrån del all lagen antas av . Propositionen kommer inte atl kunnaslutbehandlas av förrän tidigast under månad 1977.På grund av det anförda föreslår utskottet, att lagen sätts i kraft först den 1januari 1979. Utskottetsförslag i denna del medför att motsvarande ändringar måste göras i övriga ipropositionen upptagna lagförslag. 1 motionen 1976/77:1577 betonas behovet av atlkonsumenter, näringsidkare och kreditgivare i samband medkonsumenlkredillagens ikraftträdande erhåller tillräcklig information om lagensinnebörd. Motionärerna påpekar atl lagen enligt propositionen föreslås träda ikraft redan den och atl informationen därför måsle sättas in medkraft . Motionen utmynnar i etl yrkande alt hos regeringenbegär att ges ökade resurser med anledning av de vidgadearbetsuppgifter konsumentkreditlagen ålägger verket. Näringsutskotlelhar i yttrande lill lagutskottet såvitt gäller den fråga soin behandlas iförevarande motion inledningsvis hänvisat till vad departementschefen anförtom anslaget till i proposilionen (s. 148). finnerdet angeläget att har resurser alt på ett tillfredsställandesätt fullgöra även sina funktioner enligl konsumentkreditlagen. I yttrandetförutsätts att regeringen uppmärksammar detta behov och tärde initiativ som kanbefinnas påkallade. Näringsutskotlel anser därför inte atl har skälalt rikta en sådan begäran lill regeringen sorn motionärerna föreslår. Lagutskottetvill för sin del framhålla att lagstiftningen om konsumentkredit innehållerflera nyheter av genomgripande betydelse för kreditköpshandeln i landet. 1 allsynnerhet gäller detta beträffande reglerna om informationsskyldighet vidmarknadsföring av kredit och om kontantinsats vid kreditköp. Utskottet villstarkt understryka alt det är angeläget all konsumenter och kreditgivareutföriigt informeras om innehållet i den nya lagstiftningen. Huvuddelen avinformationsskyldigheten kommer atl åvila . Verkels uppgiftertill följd av konsumentkreditlagen är emellertid inleenban informativa; verkethar dessutom JdI. a. alt utfärdas. k. riktlinjer i olika hänseenden och atl utforma avräkningstabeller attanvändas vid förtidsbetalning. Detta arbete måste i huvudsak utföras innanlagen träder i kraft . LU 1977/78:5 49 utskottetframhållit att de stora krav som förevarande lagstiftning ställer på verketinte kan uppfyllas inom ramen för de anslag som verket tilldelats förinnevarande budgetår, och att verket därför i sina anslagsäskanden /79 begärt alt anslaget skall ökas för attpersonalförslärk-ningar skall möjliggöras. Enligl utskottets mening börriksdagens prövning av anslaget till för nästkommande budgetårinte föregripas. Utskottet förutsätter dock, i likhet med näringsutskottet, attregeringen uppmärksammar eventuella behov av resursförstärkningaroch tar de initiativ som kan finnas påkallade. Någon framställning i ärendetfrån är inte erforderlig. Utskoltel avstyrker därför bifall tillmotionen. 1. beträffande trepartsförhållanden att medavslag på motionen 1976/77:1578 i denna del (yrkandena 1 och 3) antar 10 i; idet genom proposilionen 1976/77:123 framlagda förslaget tillkonsumentkreditlag, 2. beträffandeyor/fl/Zo/c/flMsu/e/-att dels avslår motionen1976/77:1578 i denna del (yrkandet 2 delvis) i den mån yrkandet ej tillgodosesgenom utskottets hemställan under detta moment i övrigt, dels med anledning avproposilionen saml motionerna 1976/ 77:1578 i denna del (yrkandet 2 delvis) och1916/11 :\ 595 i denna del antar 12! ; förslaget till konsumentkreditlag medföljande som utskottets förslag betecknad lydelse: 12 § Vid kreditköp har köparen alltid rätt attbetala sin skuld till kreditgivaren . Kreditgivaren fär krävabetalning i Kreditgivaren fär kräva betalning i förtid endasl om han gjortförbehåll förtid endasl om han gjort förbehåll härom samt köparen är i dröjsmål med att erlägga förfallen del av kreditford- erlägga förfallen del av kreditford ringen som uppgår till mer än en ringen som uppgår till mer än en tiondel av hela kreditfordringen. tiondel av hela krediifordringen eller, om dröjsmålet avsertvå eller flera förfallna poster, till mer än entjugondel av hela kreditfordringen. Andra styckei utgör ej hinder för bankeller annan kreditgivare att göra 4 1977/78. LU 1977/78:5 50 gällandesträngare förbehåll om tetalning , om skyldighet därtill följer avannan författning. 3. beträffande avräkningsförfarandet vidförtidsbetalning atl med anledning av propositionen samt motionen1976/ 77:1578 i denna del (yrkandet 2 delvis) och motionen 1976/ 77:1594 antar13 § förslaget till konsumentkreditlag med följande som utskottets förslagbetecknad lydelse: 13§ Vid förtidsbelalning enligt 12 § Vid förtidsbelalning enligt 12 § skall vid beräkning av kreditgivarens skall vid beräkning av kreditgivarens fordran den obetalda delen av kredit- fordran den obetalda delen av kredit- fordringen minskas med sä stor del fordringen minskas med den del av av kreditkostnaden som den ej utnytt- kredilkoslnaden som enligl beräk- jade kredittiden utgör i förhållande till ningsgrunder, som slår iöverensstäm- den avtalade kredittiden. Kreditgi- melse med god sed på marknaden, är våren får dock alltid tillgodoräkna sig att hänföra till den ej utnyttjade hela kostnaden för uppläggningen av kredittiden. Om betalning sker på krediten, om denna kostnad särskilt annan tid än i avtalet bestämd förf al anges i avtalet och ej är oskälig. lodag skall den ej utnyttjade kredit tiden räknas från första förfallodagen efter betalningen. Vidavräkning enligt första stycket får kreditgivaren tillgodoräkna sig helakostnaden for uppläggning av krediten, om denna kostnad särskilt anges iavtalet och ej är oskälig. 4. beträffande kopplingsjörbehåll att avslårmotionen 1976/77:1597, 5. beträffande återtaganderäit alt dels avslår motionen1976/77:1578 i denna del (yrkandet 2 delvis) i den mån yrkandet ej tillgodosesgenom utskotiets hemställan under delta moment i övrigt, dels med anledning avpropositionen samt motionen 1976/ 77:1578 i denna del (yrkandet 2 delvis) ochmotionen 1976/ 77:1595 i denna del antar 15 § förslaget till konsumentkreditlagmed följande som utskottets förslag betecknad lydelse: LU 1977/78:5 Med förbehåll om återtaganderäit avsesavtalsvillkor som ger kreditgivaren möjlighet alt återtaga varan, om köparen ejfullgör sin del av kreditköpsavtal. Förbehåll om återlaganderätt flr göras gällande endast under förutsättning att förbehållet har gjorts av säljaren i samband med köpet för att trygga säljarens rätt lill betalning samt köparen är i dröjsmål med att eriägga förfallen och ej preskriberad del av kreditfordringen som uppgår lill mer än en tiondel av hela kreditfordringen. Förbehåll omåtertaganderäit får göras gällande endast under förutsättning atl förbehållethar gjorts av säljaren i samband med köpet för all trygga säljarens rätt tillbetalning samt köparen är i dröjsmål med atlerlägga förfallen och ej preskriberad del av kreditfordringen som uppgår tillmer än en tiondel av hela krediifordringen eller, om dröjsmålet avser tvåeller flera förfallna poster, till mer än en tjugondel avhela krediifordringen. Använder näringsidkare förbehåll om återtaganderäit vidförsäljning av vara, som med hänsyn till sin beskaffenhet eller sill värdeeller på grund av förhållandena på marknaden ej är lämpad som kreditsäkerhet,kan näringsidkaren förbjudas atl i liknande fall använda sådantförbehåll. I fråga om förbud äger i övrigt bestämmelserna i lagen (1971:112) omförbud mot oskäliga avtalsvillkor motsvarande tillämpning. 6.beträffande resiskuld atl med anledning av propositionen ochmotionen 1976/77:1596 antar 18 ij förslaget till konsumentkreditlag medföljande som utskottets förslag betecknad lydelse: Om köparen vid avräkningen tillgodoräknas ett större belopp än kreditgivaren, flr varan återtagas endast om kreditgivaren betalar mellanskillnaden till köparen eller, när varan värderats av utmätningsman, nedsätter mellanskillnaden hos denne. Tillgodoräknaskreditgivaren ett större belopp än köparen, fär kreditgivaren ej kräva utmellanskillnaden (restskulden). Tillgodoräknaskreditgivaren ett större belopp än köparen, fär kreditgivaren ej kräva utmellanskillnaden (reslskulden) / annat fall än då varan har utsatts förbetydande värdeminskning genom att köparen vanvårdat varan. LU 1977/78:5 52 1. beträffande handräckning atl antar 20i förslaget till konsumentkreditlag med följande som utskottets förslagbetecknad lydelse: Kreditgivarenfår hos utmätnings- Kreditgivaren får hos utmätnings man söka handräckning för varans man söka handräckning för varans återtagande, under törutsältning att återtagande, under förutsättning att om kreditköpet har upprättals en av rörande kreditköpet har upprättats parterna underskriven handling som en av parterna underskriven hand- innehåller förbehåll om återtagande- ling, som innehåller förbehåll om rätt samt uppgifi om kontantprisei, åiertaganderätl samt uppgift om krediibeloppet, kredilkoslnaden, kontantprisei, kreditbeloppet, kre- kreditliden, kreditfordringen och de ditkostnaden, kredittiden, kredit- lidpunkter när betalning skall erläg- fordringen och de tidpunkter när gas. betalning skall erläggas. Ansökanom handräckning skall göras skriftligen samt innehålla uppgift om hur stor delav kreditfordringen som utestår obetald. Vid ansökningen skall fogas styrktavskrift av den handling som anges i första stycket. 8. att antar det genom propositionenframlagda förslaget till konsumentkreditlag i den mån det inte omfattas avutskottets hemställan ovan under 1-3 och 5-7 med den ändringen all lagensikraftträdande bestämmes lill , 9. att antar de genom propositionenframlagda förslagen till lag om ändring i lagen (1915:219) om avbetalningsköpoch lag om ändring i med den ändringen atl lagarnas ikraftträdandebestämmes till , 10. att antar det genom propositionenframlagda förslaget till lag om ändring i konsumentköplagen (1973:877) medföljande som utskottets förslag betecknad lydelse: LU 1977/78:5 53 Lagom ändring i konsumentköplagen (1973:877) Härigenom föreskrives att 15- Härigenom föreskrives att 15- 17 tji} konsumentköplagen(1973:877) 17 i;! ; konsumentköplagen(1973:877) skall upphöra an gälla vidutgången skall upphöra att gälla vid utgången av år 7977. Paragrafernaskall dock av . fortfarande gälla i frågaom köp som fortfarande gälla i fråga om köp som 11. beträffande anslag till altriksdagen avslår motionen 1976/77:1577. Närvarande:Ivan (), (), (). (), (). (), i (s), ÅkeGillström (s), (), (), (), (), (), () ochMargot (). avInger () och () Somframhållits i utskottels betänkande medför den nu framlagda lagstiftningenvärdefulla förbättringar för konsumenterna. Vi har emellertid ansett delangelägel all peka på vissa svagheter som vidlåder denna typ avkonsumentskyddande lagstiftning. 1.Konsumentkreditlagen liksom annan konsumenlrättslig lagstiftning syftar lillatt gentemot näringsidkare stärka konsumenternas ställning. Det är emellertidinte alldeles enkelt atl i alla sammanhang klarlägga vilka nya regleringar avförhållandet mellan konsument och näringsidkare som är i konsumenternasintresse och vilka som bara skapar ett omotiverat krångel eller ökade kostnaderoch olägenheter för konsumenten. I den i belänkandet behandlade proposilionenfinns exempel på dessa svårigheter. Såledesinnehåller propositionen förslag lill mycket långtgående informationspliktbeträffande de verkliga kostnader som en konsument kommer atl belastas av omhan beviljas en kredit. I informationsplikten har också generellt innefattatsde krediter som bankinrältningar ger åt konsumenter. LU 1977/78:5 54 Utskoltelhar i full enighet inskränkt denna bankernas informationsplikt något. Del kanemellertid ifrågasättas om bankkrediter, vilka ju är av en annan karaktär än dekrediter som ges i samband med avbetalningsköp, över huvud laget borde hablivit föremål för någon reglering. Något dokumenterat konsumentintresse av ensådan reglering har inte förelagts utskottet. Del förtjänar vidare attframhållas atl den nya regleringen kommer atl medföra ökade kostnader somytterst får bäras av konsumenterna. Ävenfrågan om tillåtlighet av avräknings- och kopplingsförbehåll belysersvårigheten atl bedöma vad som ytterst är i konsumentens intresse. Principiellaskäl kan anföras för ett förbud mot kopplingsförbehåll men torde detstå klart atl vissa konsumenter kommer atl gå miste om den möjlighet lillkredit för reparationskostnader som står dem lill buds. Del som isammanhanget är särskilt betänkligt är att kopplingsförbudet hårdast kommer atldrabba just de grupper som är belalningssvagasi. För många kan t. ex. enplötslig kostnad för en bilreparalion förrycka den ekonomiska planeringen. 1dagens kärva ekonomiska läge kan del vara svårt att utverka anstånd meubetalningen och få fram godtagbar säkerhet. Det nya förbudet kan få lill följdatl en reparatör i större utsträckning än använder sig av sin rätt atti avbidan på betalning vägra att lämna ut bilen. Ur trafiksäkerhetssynpunkl kanförbudet medföra olägenheter genom att nödvändiga reparationer kan komma atteftersättas. Några praktiska ölägenheter av del nuvarande regelsystemet harinte påvisats ulan invändningarna har rört sig på det teoretiska planet. Detkan därför starkt ifrågasättas om intresset att skydda konsumenterna har tillgodosettsvid utformningen av de nya reglerna på denna punkt. Ävenett tredje exempel är av intresse i detta sammanhang. Den be-neficieregel somgäller enligl den nuvarande avbetalningsköplagen ersätts i den nya lagen av enbestämmelse som hänvisar lill beneficieregeln i utsökningslagen. Dennaförändring medför alt etl stort antal varor som säljs päavbetalning i praktiken inte kommer atl kunna säljas på del viset i framtiden.Visseriigen får återtagandeförbehåll göras beträffande alla varor som kan ansesvara kreditvärdiga. Då ålertagandeförbehållet emellertid inte kan görasgällande i de fall beneficie-reglerna i utsökningslagen blir tillämpliga ärkonsekvensen av den nya regleringen att ett stort antal varor sannolikt intekommer alt kunna köpas på avbetalning. Delta är så myckel allvariigare som delhär rör varor som är ytterst vanliga avbetalningsobjekt t. ex. dammsugare,symaskiner och vissa möbler. De effekter i olika avseenden som de nya reglernakan få för de enskilda konsumenterna och för berörda förelag befarar vi kan blikännbara. Avsiktenmed de angivna tre exemplen har varit att peka på svårigheterna att ikonsumentlagstiflningen avgöra vad som verkligen ligger i konsumentensintresse. Det finns generellt en fara i all förändringar belastar konsumenternapå ett sätt som inte uppvägs av någon motsvarande nytta för dem. Det som vidförsta anblicken kan te sig som en förbättring ur kon- LU 1977/78:5 55 sumenlenssynpunkt kan vid närmare eftertanke visa sig medföra betydande kostnader ellerandra besvärande ölägenheter för konsumenten. Avvägningen avkonsumentintressena är således ytterst grannlaga och måste ske med störstanoggrannhet och utan förutfattade meningar. 1 del fortsatta kon-sumenträtlsligaarbetet bör delta förhållande bli föremål för uppmärksamhet. I förslaget till konsumentkreditlag stadgas attkreditgivare icke får mottaga av köparen ingången växelförbindelse beträffandefordran på grund av kreditköpet. Även i övrigt anges förbud mot användandet avvissa fordringsbevis i de affärsmässiga förhållanden som regleras av lagen.Dessa bestämmelser av rent civilrältslig karaktär sanktioneras med enstraffbestämmelse som innebär atl den som uppsåtligen bryter mot bestämmelsernakan dömas till böter. Det kan från allmän lagsliflningssynpunkl inte ansestillfredsställande alt på det sätt som här har skett sammanblanda civilrättsligreglering med rent straffrättsliga sanktioner. Vid granskningen i lagrådet har beträffandeutformningen av 13 >; en ledamot framhållit den stora vikten av all lagtextsom rör civilrältsliga förhållanden utformas på ett sådant sätt att en regelutan svårighet kan utläsas av lagtexten och alt man helst inte bör varanödsakad atl söka efter den i lagförarbeten eller vara hänvisad tilladministrativa myndigheters avgöranden, vilkas rättsliga valör är oviss ochvilka måhända kan bli föremål för ändringar på ett svåröverblickbart sätt. Vivill allvariigt understryka vikten av vad sålunda framhållits, och viförutsätter atl sådana synpunkter beaktas vid den framtidakonsumenllagstiftningen. LU 1977/78:5 56 Bilaga I medanledning av propositionen 1976/77:123 med förslag till konsumentkreditlag m.m. jämte motion har enligl beslut den 19 april 1977berett näringsutskotlel tillfälle atl, såvitt avser frågor inomnäringsulskoltels beredningsområde, yttra sig över proposilionen 1976/77:123med förslag lill konsumentkreditlag m. m. jämte motioner. Näringsulskottet får medanledning härav anföra följande. 1 den föreslagna konsumentkreditlagen har - somlagrådet påpekar i sitt yttrande - marknadsrätlsliga och civilrältsligabestämmelser sammanförts. Näringsulskottet har granskat lagförslaget i de delarsom inte är av civilrättslig natur. mening innebär den föreslagna lagen i angivna delar en värdefullförstärkning av den nuvarande marknadsrätlsliga lagstiftningen till konsumenternasskydd. Den anknyter särskilt till marknadsföringslagen. Utskottet noterar altlagrådet i sin yttrande och justitieministern vid anmälan av detta berörsystemet med av utfärdade riktlinjer för marknadsföring. Derasuttalanden tycks innebära alt rättslägel härvidlag, som har varit föremål föråtskillig diskussion, nu i väsentliga hänseenden är klariagl. Utskottethar ingen erinran mot angivna delar av förslaget till konsumentkreditlag. Delav lagrådet påtalade problemet atl en bestämmelse som avselts ha uteslutandemarknadsrältslig karaktär kan komma atl tillmätas även civilrältslig betydelsehar utskottet från sin utgångspunkt inte anledning alt gå in på. Demotioner som har föranletls av propositionen avser med ett undanlag endastcivilrältsliga frågor och ger inte näringsutskotlel anledning lill yttrande.Undantaget är motionen 1976/77:1577 av m. fi. (s). Där hemställsatt hos regeringen skall begära initiativ till atl konsumentverketges ökade resurser i samband med de vidgade arbetsuppgifter somkonsumentkreditlagen ålägger verket. Konsumentkreditlagenskall enligt regeringens förslag träda i kraft . 1 princip ärdet alltså först då som den medför nya uppgifter för . 1proposilionen anförs (s. 198) alt det här i viss mån är fråga omarbetsuppgifter som följer av gällande instruktion för verket och som haringått bland förutsättningarna för dess organisatoriska upp-