bet · G101UbU1 · 1977-12-31 00:00:00 — betänkande 1977/78:1 med anledning av förslag av revisorerbeträffande redovisningen av statligt understödda forskningspiojekt viduniversitet och högskolor I enlighet med 12 § av gällandestadgar för Stiftelsen har stiftelsens styrelse tillriksdagen och revisorer avgivit berättelse över stiftelsensverksamhet och förvaltning (redog. 1976/77: 14). Efter verkställd granskning av stiftelsens verksamhet harriksdagens revisorer till avgivit revisionsberättelse(redog. 1976/77: 15), varav framgår ätt granskningen inte givit anledning tillerinran. har genom beslut beviljatstyrelsen för Stiftelsen ansvarsfrihet förstiftelsens förvaltning (UbU 1976/77: 22, rskr 1976/77: 274). Revisorerna har i närrinda revisionsberättelse tagit uppen fråga söm inte begränsar sig till jubileumsfondens verksamhet utan berör denstatligt understödda forskningen vid universitet och högskolor i mer vidsträcktbemärkelse, nämligen frågan om redovisningen av statligt understöddaforskningsprojekt vid universitet och högskolor i syfte bl. a. att uppnå eneffektivare kontroll av de statliga forskningsmedlens användning. revisorer anser att det system förprojektredovisning av kostnader för forskningsprojekt, som utarbetats vid någraav de till universiteten och högskolorna knutna redovisningscentralerna, börutvecklas vidare och införas vid samtliga berörda redovisningscentraler. Därigenomskulle såväl forskare som forskningsråd och andra statliga organ kunna försesmed löpande uppgifter om forskningsprojektens kostnader. Kostnaderna skulleredovisas i s. k. projektlistor fördelade efter kostnadsslag och i vissa falläven ställda i relation till en budget. Revisorerna anser också att det börövervägas om inte budget för ett forskningsprojekt bör kunna upprättaskvartalsvis. Den översyn av redovisningsrutiner m. m. som krävs för attgenomföra revisorernas förslag bör enligt deras mening kunna utföras avuniversitets- och högskoleämbetet i samråd med och berördaforskningsråd och redovisningscentraler. Revisorerna hemställer att riksdagensom sin mening delger regeringen vad revisorerna anfört om redovisningen avstatligt understödda forskningsprojekt vid universitet och högskolor. 1 1977/78. UbU1977/78: i UbU1977/78:1 2 I ärendet har utskottet inhämtatyttranden från , universitets- och högskoleämbetet samtforskningsrådsnämnden. Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har berett universiteten i och , ,tekniska högskolan i , och högskolan iLuleå tillfälle att yttra sig. Inkomna yttranden har bifogats av UHÄ. UHÄ påpekar att den allmänna motiveringen för revisorernasförslag är en önskan att åstadkomma en effektivare kontroll av de statligaforskningsmedlens användning samt att utgångspunkterna är väsentligen kamerala.UHÄ anför bl. a. följande. Det merarbete, som en redovisning iden angivna formen innebär, måste självfallet vägas mot de fördelar som kanligga i en detaljerad kostnadsfördelning för varje projekt. Enligt UHÄ:s mening kan det också från mera allmännautgångspunkter ifrågasättas om det slag av kontroll av de statliga forskningsmedlensanvändning som ligger i en detaljerad redovisning av det angivna slaget är detmest angelägna. Den nya högskolans anslags- och därmed redovisningssystembygger på en ändamålsinriktning och lämnar de lokala myndigheterna frihet attvälja slag av kostnader för att nå angivna mål. På samma sätt synes, somframhålls i yttranden från bl. a. och högskolan iLuleå, en ökad resultatinriktning böra eftersträvas i fråga omhögskoleorganisationens redovisning till externa finansiärer. Detta innebäratt redovisningen i första hand bör avse en beskrivning av respektive projektstotalresultat och av de andelar av dessa kostnader som olika anslagsgivaretäckt. Den kamerala kontrollen bör i ökad utsträckning ses som en internangelägenhet för högskoleorganisationen och anpassas till dess behov. () anser atten resultatinriktad redovisning, genom vilken varje finansiär utifrån enhelhetsbild kan bedöma projektarbetet, utgör ett bättre underlag förutvärdering och uppföljning av ett forskningsprojekt än en kassamässigredovisning uppdelad efter finansiär. De projektlistor som för närvarandetillämpas vid vissa läroanstalter ger endast begränsad information ochtillgodoser därför inte de krav som enligt RRV bör ställas på enprojektredovisning. De bör dock kunna vara ett led i en utveckling mot en merafullständig projektredovisning. Utarbetandet av en sådan bör enligt RRV ingåsom en naturlig del i det löpande ekonomi-administrativa utvecklingsarbetet. RRV anförvidare bl. a. följande. Ett bibehållande av enbart denkassamässiga rapportering som lämnas och en utveckling av denna i syfte attfå till stånd en löpande rapportering för de enskilda forskningsprojekten somunderlag för bedömning av kostnadernas fördelning på kostnadsslag liggerenligt RRVs mening inte i linje med utvecklingen av det ekonomi-administrativasystemet i övrigt inom högskolan. Om ett forskningsprojekt finansieras frånflera håll är det knappast meningsfullt med en löpande redovisning UbU1977/78:1 3 som är uppdelad efter de olika finansiärerna. En sådanredovisning ger ingen fullständig bild av forskningsprojektet. Redovisningen böri stället avse de totala kostnader som för varje tidsperiod lagts ned på projektet. Forskningsrudsnänuiden (FRN)lämnar, liksom för övrigt UHÄ, den informationen attforskarutbildningsutredningen (FUN) i sitt kommande huvudbetänkande avser attredovisa vilka principer som bör vara vägledande för utvecklandet av ettekonomi-administrativt system för forsknings- och utvecklingsarbete (FoU) inomhögskolan. Mot bakgrund av behovet av att sätta in revisorersförslag om förbättrad kontroll av statliga forskningsmedels användning istörre sammanhang där även andra intressen kan tillgodoses föreslår FRN attställning till förslaget tas i samband med de förslag som kan bli resultat avFUN:s kommande betänkande. FRN anför vidare följande. FRN vill emellertid här ta tillvaratillfället att beröra den ekonomiadministrativa informationens betydelse förmöjligheterna att leda och planera forskning. Detta synes angeläget bl. a. motbakgrund av revisorernas betoning av förbättrad kontroll av de statliga forskningsmedlensanvändning. I någon mening rationella beslut om FoU och prioriteringarmellan skilda forskningsområden förutsätter kännedom om resursströmmar ochFoU-medlens fördelning. Bristerna i de nuvarande ekonomiska informationssystemenför FoU och i FoU-statistiken är välkända och har påpekats, förutom avrevisorerna, av bl. a. forskningsrådsutredningen i dess första betänkande. Finansieringsstrukturen för den FoU som bedrivs viduniversitet och högskolor är komplicerad och en rad källor förekommer: (1)budgetanslag till forskning och forskarutbildning, (2) budgetanslag till forskningsråden,(3) budgetanslag till skilda sektorsorgan för FoU, (4) Riksbankensjubileumsfond, (5) högskolornas egna fonder samt (6) andra externa medel (frånindustri, stiftelser, fonder). Den relativa betydelsen av de olika typerna avFoU-medel varierar betydligt mellan skilda forskningsområden. De olika intressenterna i FoU-verksamheten inom högskolan forskare, skilda planerings- och ledningsorgan inom högskolan, forskningsråd,sektorsorgan, departement och riksdag samt näringsliv och organisationer haralla varierande behov av information om forskningsmedlens användning.Revisorerna betonar i sin redogörelse kontrollaspekten. Det är sannolikt attkontrollen av forskningsmedlens användning i vissa fall kan och börförbättras. Den ekonomiska information som kan utvinnas ur ettekonomi-administrativt system bör emellertid i första hand kunna användas förplanering, prioritering samt verksamhetsuppföljning. Ett sådantinformationssystem bör kunna ge upplysning om resursströmmarna inom såvälenskilda forskningsdiscipliner som inom forskningsområden som definieras itermer av problemområden. Därvidlag bör uppmärksammas att olika nivåer inomforskningsorganisationen har skilda behov av ekonomi-administrativinformation. Systemet bör sålunda konstrueras så att data på olika aggregeradenivåer kan utvinnas. Den i detta sammanhang värdefulla informationen gällerdock mer de totala kostnaderna för projekt och fördelningen mellan fasta och UbU1977/78:1 4 rörliga resurser etc. än t. ex. fördelningen på olikakostnadsslag. Ur forskarnas synvinkel är en effektiv och snabb kameralredovisning av förbrukade och disponibla medel angelägen. En budgeteringkvartalsvis av forskningsprojekt bör enligt nämndens bestämda uppfattning inteövervägas. En generell sådan budgetering måste bedömas som helt orealistiskoch direkt olämplig. Vid utformningen av systemet bör vidare hänsyn tas tillatt planering och ledning av FoU är behäftad med särskilda svårigheter. Utrymmeför spontanitet och förändrad inriktning måste alltid lämnas. Det innebärvidare att en verksamhetsuppföljning eller utvärdering av FoU-verksamhet aldrigkan baseras på i första hand ekonomisk information. Vetenskapliga bedömningareller bedömningar av ett forskningsprojekts värde för en praktisk verksamhetkommer alltid att vara det viktigaste beslutsunderlaget t. ex. vid beslut omfortsatta anslag. Detta konstaterande får emellertid inte tolkas så att värdetav ekonomisk information som ett instrument vid utvärdering av FoU kannegligeras. Förbättrade redovisningsrutiner, kostnadsöversikter m. m. är enframkomstväg vid strävandena efter ett förbättrat utnyttjande av mednödvändighet knappa FoU-resurser. För att erhålla rättvisande och relevantinformation bör också de privata medel som tillförs högskolorna omfattas av deekonomi-administrativa system som kan komma att utvecklas. Dessa rnedelförvaltas av högskolorna, vilket innebär att tekniska problem vid redovisningblir relativt små. revisorer har i sinberättelse (redog. 1976/77: 15) över verkställd granskning av StiftelsenRiksbankens jubileumsfonds verksamhet även behandlat frågan omkontrollen av statliga forskningsmedels användning. Revisorerna rekommenderaren utökning av systemet med löpande uppföljning av kostnaderna för forskningsprojektgenom särskilda s. k. projektlistor, av vilka bl. a. fördelningen på olika slagav kostnader framgår. Enligt revisorernas mening bör vidare övervägas om intebudgetar för forskningsprojekten bör upprättas kvartalsvis. Revisorernahemställer att som sin mening delger regeringen vad revisorernaanfört om redovisningen av statligt understödda forskningsprojekt viduniversitet och högskolor. Utskottet har i ärendet inhämtat yttranden frånriksreyisionsverket, universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) samtforskningsrådsnämnden (FRN). UHÄ och FRN anser båda att ställning inte nu till den av revisorerna väckta frågan med hänsyn till attforskarutbildningsutredningen i sitt huvudbetänkande, vilket kommer att lämnassenare , avser att ange vilka principer som bör vara vägledande förutvecklandet av ett ekonomi-administrativt system för forsknings- och utvecklingsarbete(FoU) inom högskolan. Forskningsrådsutredningeri behandlar i sitt nyligenavlämnade betänkande Forskningspolitik (SOU 1977: 52) bl. a. frågan omregistrering av UbU1977/78:1 5 svensk FoU och kommer därvid in på bl. a. kontrollfrågan.Betänkandet remissbehandlas . Utskottetanser att ställningstagandena till nämnda utredningsförslag bör avvaktas ochatt revisorers nu ifrågavarande hemställan därför inte bör föranledanågon skrivelse till regeringen. att lägger tillhandlingarna revisorers berättelse över verkställd granskning avStiftelsen verksamhet i vad den avserkontroll av statliga forskningsmedels användning. Närvarande vid ärendets shitbehandling: (),(), (), (), (),(), (), (), RolandSundgren (s), (), (), (),(), i (m) och ().