bet · G101AU5 · 1977-12-31 00:00:00 — med anledning avmotioner om jämställdhetsfrågor m. m. I detta betänkande tar titskottet upp fyra motionersom rör olika frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män, i första hand medutgångspunkt i förhållandena på arbetsmarknaden. 1976/77:128av m. fl. (vpk). 1. alt uttalar sig för fastställande av enminimiarbeistid , utom i de fall då annan överenskommelsekan nås med den lokala fackliga organisationen, 2. alt hos regeringen anhåller om en översynav lagen om anställningstrygghet i syfte att garantera alla arbetande tryggheti deras anställning. 1976/77:536av m. fl. (m). Imotionen yrkas att beslutar att hos regeringen anhålla om utredningoch förslag om behövliga åtgärder för erkännande av hemarbetet somsamhällsnyttig arbetsinsats, varvid vad som i motionen anförts bör beaktas. 1976/77:541 av m. fl. (m). Imotionen yrkas att hos regeringen begär 1. attfler kvalificerade deltidstjänster inrättas inom den offentliga sektorn i enlighet med vad i motionen anförts, 2. attförsök görs inom den offentliga sektorn med förnyat ledigförkla- rande av vissa kategorier av tjänster som vid det första ledigförklarandet lockat endast manliga eller endast kvinnliga sökande om åtgärden inte framstår som meningslös eller förorsakar betydande skada, 1976/77:1332av m. fl. (vpk). I.att hos regeringen begär förslag till åtgärder för kamp motkvinnodiskriminering inom arbetslivet främst genom a. ensysselsättningspolitik som tryggar allas rätt till ett meningsfullt arbete, b. bättreutbildning av och instruktioner för personal hos AMS och länsarbetsnämnderna för att bryta könssegregeringen på arbetsmarknaden, c. förbud mot könsrikiadplalsannonsering, 1 1977/78. AU 1977/78:5 AU 1977/78:5 2 2. att beslutar att hos regeringenanhålla om genomförande av en undersökning av de hemarbetandes situation. I detta betänkande behandlas motioner som väcktesunder den allmänna motionstiden vid 1976/och som rörjämslälldhetsfrågor med anknytning till arbetsmarknaden. Motionerna innehållerknappast några nya uppslag och på något undantag när har tidigaretagit ställning till liknande yrkanden. har utskottet dessutom ibetänkandena AU 1976/77:18 och 21 i anslutning till budgetpropositionen tagitupp vissa jämställdhetsfrågor. Kännetecknandeför arbetsmarknaden har bl. a. varit en betydandeökning av antalet förvärvsarbetande kvinnor. har över 700 000kvinnor kommit in på arbetsmarknaden. är antalet förvärvsarbetande kvinnormer än högre än . Kvinnornas andel av arbetskraften harföljaktligen ökat och uppgår f n. till drygt 43 96 mot år 1970.Förvärvsfrekvensen för kvinnor i åldern är ca 70 96. i åruppgick enligt arbetskraftsundersökningarna () antalet sysselsatta kvinnortill 1,83 miljoner vilket är en ökning med över 30 000 i förhållande tillseptember . Detfinns emellertid stora skillnader mellan mäns och kvinnors villkor iarbetslivet. Kvinnorna väljer fortfarande traditionellt kvinnliga yrken somvård- och serviceyrken. Männen väljer lika ensidigt traditionellt manligayrken. Kvinnorna på arbetsmarknaden har lägre genomsnittslön än männen, vilketlill en del beror på att kvinnornas traditionella yrkesområden ärlåglöneområden. Enannan väsentlig skillnad mellan män och kvinnor på arbetsmarknaden ärarbetstidens längd. Antalet deltidsarbetande kvinnor är betydligt större änmotsvarande antal män. Det beräknas att antalet deltidsarbetande är ca 900 000varav nästan 90 96 är kvinnor. Diskussionenom hur man skall nå jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet har varitlivlig . Olika åtgärder har också vidtagits i syfte alt kommanärmare detta mål. Föratt bevaka och utreda jämställdhetsfrågor finns en parlamentarisk kommitté sombl. a. har till uppgift att utreda frågan om en lag mot könsdiskriminering.Jämställdhetsfrågan har tilldragit sig stor uppmärksamhet blandarbetsmarknadens parter. SAF har med LO och PTK ingått ett särskiltjämslälldhetsavtal. På det statliga området hararbetet med jämställdhetsfråganfött en fastare form efter tillkomsten av jämställdhetsförordningen medtillhörande cirkulär. Entredjedel av samtliga förvärvsarbetande kvinnor på arbetsmarknaden finns inomkommuner och landsting. Andelen kvinnor är 85 96 i landslingen och 70 96 iprimärkommunerna. AU 1977/78:5 3 i ett cirkulär utfärdat föreskrifter som har samma syfte som motsvarandedirektiv på den statliga sidan. Utskottetövergår härefter till att behandla de aktuella motionerna. Ivpk-motionen 1332 framställs olika förslag som anges ha till syfte att bekämpakvinnodiskriminering i arbetslivet. Motionärerna vill ha en sysselsättningspolitiksom tryggar allas rätt till ett meningsfullt arbete. De vill vidare attarbetsmarknadsverkets personal skall få utbildning och instruktioner för attbryta könssegregeringen på arbetsmarknaden. Dessutom föreslås som en konkretätgärd förbud moi könsrikiad platsannonsering. Riksdagenfastställde målet för sysselsättningspolitiken. Politikens uppgiftskall vara att undanröja förvärvshinder för den som önskar förvärvsarbeta ochöka sysselsättningen så att arbete kan erbjudas alla som vill delta iarbetslivet. För att nå detta mål fordras bl. a. åtgärder för att ökatillgången på arbete samt ökade insatser på jämställdhetsområdet. Utskottetanser det inte meningsfullt att i detta sammanhang ta upp en diskussion omformuleringen av målet för sysselsättningspolitiken. Alla torde vara ense omdet övergripande målet om allas rätt till arbete. Motionen i den delen bördärför inte föranleda någon åtgärd. Enintressantare fråga är hur det angivna målet för sysselsättningspolitiken skallförverkligas. När det gäller motionärernas förslag i del hänseendet noterarutskottet att man inom arbetsmarknadsverket intensifierat arbetet medjämställdhetsfrågorna. Inom AMS har utarbetats ett åtgärdsprogram i vilket bl,a. slås fast att jämställdheisarbetet skall bedrivas av alla arbetsförmedlareoch att delta arbete skall integreras i arbetsförmedlingens normala verksamhet.En tjänsteman på varje distriktskontor skall ha lill uppgift att svara församordningen av distriktets jämställdhetsarbele. En omfattande utbildning kringjämställdhetsfrågor pågår inom verket och ett sludiepaket i dessa frågor harutarbetats. En referensgrupp i jämställdhetsfrågor med verkets generaldirektörsom ordförande svarar för vidareutveckling av jämställdhetsarbetet och avverkets instrument och arbetsrutiner i jämställdhetsfrågor. Det kan slutligennämnas att bestämmelser angående ansvaret för jämställdhet införts iarbetsmarknadskungörelsen och i instruktionen för arbetsmarknadsverket. Medvad sålunda redovisats får molionsyrkandel anses tillgodosett och motionen böralltså inte heller i denna del föranleda någon åtgärd. Slutligentar utskottet upp motionsyrkandet om förbud mot könsrikiad platsannonsering.Denna fråga torde falla inom det område som omfattas av en lagstiftning motkönsdiskriminering som f n. utreds. Det bör dessutom erinras om att förbud motkönsrikiad platsannonsering finns på den statligt lönereglerade sektorn.Undantag gäller dock för s. k. positiv diskriminering. Ävenjämställdhelsavtalen på den enskilda sektorn motverkar den typ av annonseringmotionärerna vänder sig mot. Medhänvisning lill det anförda avstyrker utskottet även det nu förevarandemotionsyrkandet. 1*1977/78. AU1977/78:5 4 Frågor om deltidsarbete tas upp i två motioner. I motionen 541 av m. fl. (m) påtalasbehovet av ett ökat antal deltidstjänster av kvalificerat slag. En sådanutveckling skulle möjliggöra för kvinnor att ta arbeten medavancemangsmöjligheter. och kommun bör enligt motionärerna gå före ochinrätta deltidstjänster även på högre nivåer. Motionärernas yrkande skall ses mot bakgrund av den snedakönsfördelningen när det gäller ledande befattningar. I följandesammanställning belyses den procentuella fördelningen av tjänstemän inomstatsförvaltningen på kön, lönelatituder samt heltid och dellid iår. Lönegrad Antalet anställda män Antaletanställda kvinnor totalt heltid deltid totalt heltid deltid (%) {%) (%) (96) Tl-Fl (/mån) 38 300 97 3 55 700 60 40 F2-F17 (/mån) 129200 98 2 58 100 72 28 F18- (/mån-) 9100 99 1 500 88 12 Som ett led i arbetet att ökajämställdheten på det statliga området planeras enligt vad utskottet inhämtatförsök på olika myndigheter med att stimulera kvinnor alt söka högre tjänster.Därvid skall bl. a. prövas möjligheten att i ökad utsträckning inrätta sådanatjänster med reducerad arbetstid. Med hänsyn till att åtgärder som ligger i linje medmotionärernas förslag redan vidtagits bör motionsyrkandet inte föranleda någonriksdagens åtgärd. m. fl. har också ett annat förslag som gårut på att främja jämställdheten inom arbetslivet. Motionärerna föreslår attförsök skall göras inom den offentliga sektorn med./Ö/-rt>'ö/ledlgförklarande av vissa kategorier av tjänster som vid det förstaledigförklarandet lockat endast manliga eller endast kvinnliga sökande omåtgärden inte framstår som meningslös eller förorsakar betydande skada. Syftetmed en sådan åtgärd skulle enligt motionärerna vara att motverkasnedrekryteringen lill högre befattningar med handläggande, arbetsledande ellermotsvarande uppgifter inom den offentliga sektorn. Utskottet delar motionärernas uppfattning all man börvidta åtgärder att motverka den sneda könsbalansen när det gäller vissa typerav tjänster. Arbetet med dessa frågor pågår hos myndigheterna mot bakgrund avjämställdhetsförordningen och del tidigare nämnda cirkuläret samt SPN:sanvisningar i anslutning härtill. Utskottet utgår från att vid de övervägandensom blir aktuella i samband med myndigheternas årliga redovisning avjämställdhetsarbetels bedrivande även uppslag av nu aktuell typ prövas. Medhänvisning härtill bör motionen inte föranleda någon åtgärd. AU 1977/78:5 5 m. fl, (vpk) anser i motionen 128 attde deltidsarbetande, som lill helt övervägande delen är kvinnor, drabbas avarbetslivets alla negativa effekter. Man syftar härvid bl. a. på låga lönersaml social otrygghet. Motionärerna anför vidare att då deltidsarbete också ifortsättningen i stor utsträckning kommer att vara förutsättningen förkvinnomas deltagande i förvärvslivet, måste inriktningen vara atl förbättraarbetsvillkoren för de deltidsarbetande. 1 motionen begärs därför ettriksdagsultalande för atl en minimiarbetstid om 20 limmar införs, utomi de fall då annan överenskommelse kan nås med den lokala organisationen.Motionärerna vill även ha en översyn av lagen om anställningsskydd i syfte att "garanteraalla arbetande trygghet i deras anställning". Riksdagenhar tidigare avvisat tanken på att fastställa någon form av minimiarbeistid fördeltidsanställda. Med en sådan trubbig lösning kan man inte klara de problemsom föreligger. I stället bör man konkret söka lösa uppkomna frågor. Så harexempelvis skett när det gäller semesterlagstiftningen, enligt vilkensemesteriön skall räknas på all under intjänan-deåret erhållen lön. Något skälatl ur den nu aktuella synpunkten ändra lagen om anställningsskydd kanutskottet inte finna. Motionärerna har heller inte antytt vilka ändringar manvill få till stånd i den lagen. Iövrigt för utskottet hänvisa till atl dellidsfrågorna bereds i regeringenskansli mot bakgrund av atl jämställdhelskommittén i februari i åröveriäm-nadeen skrivelse lill regeringen med anledning av den deltidsutredning som utfördesgenom dåvarande jämslälldhetsdelegationens försorg. 1 skrivelsen behandlasfrågan om förbättrade villkor för de deltidsanställda. En delrapport om deltidsarbetetsutveckling kommer för övrigt alt offentliggöras . Motbakgrund av en markant ökning av deltidsarbetet har LO och TCO iaugusti hos initierat en undersökning avdeltidsarbetets omfattning innefattande en uppföljning av den dåvarandejämslälldhetsdelegationens tidigare utredning. Deltidsanställdas villkor, samlutredning om bakomliggande orsaker till den kraftiga ökningen avdeltidssysselsalta. Utskottet övergår härefter till atl behandla ettpar motioner som rör hemarbete. Imotionen 536 av m. fl. (m) framhålls bl. a. att hemarbetet måsteerkännas som en samhällsnyttig insats. Ett sådant erkännande bör medföra atthemarbete anses som en merit t. ex. vid intagning lill utbildning och vidanställning till vårdyrken. Möjligheterna att ge hemarbete meritvärde också vidanställning inom andra yrkesområden bör enligt motionärerna övervägas. Fråganvilket meritvärde arbete i hemmet skall tillerkännas vid anställning hos statenhar tidigare behandlats av utskottet. /togs fråganupp (InU 1975/76:9 och 42). AU 1977/78:5 6 somsin uppfattning att det fanns skäl som talade för att den som vårdatbarn eller annan anhörig i merithänseende skulle få tillgodoräkna sig detta vidny- eller återinträde på arbetsmarknaden. En sådan ordning skulle enligtutskottet innebära en stimulans för hemarbelande kvinnor att gå ut påarbetsmarknaden som systemet skulle innebära ett incitament för mänatl i ökad omfattning ta på sig vårdnadsuppgifter. Utskottet ansåg alt fråganborde utredas, varvid bl. a. de personalpolitiska aspekterna inom ramen förmedbestämmandelagen borde beaktas. Vad utskottet anfört gavs regeringen tillkänna. Enligtvad utskottet erfarit är frågan när det gäller den statliga sektorn f n. underberedning inom regeringens kansli och ett förslag kan väntas . Medhänvisning härtill bör motionen 536 inte föranleda någon åtgärd. LarsWerner m. fl. (vpk) pekar i motionen 1332 även på att hemmakvinnornasekonomiska beroendesituation kan förorsaka psykiska problem. Enligtmotionärerna vet man relativt litet om problemen kring arbete och hälsa ihemmet. Som jämförelse nämns de insatser som görs inom den arbetsmedicinskaforskningen beträffande arbetslivet i allmänhet. Motionärerna begär att enundersökning av de hemarbetandes situation skall genomföras. Utskottetdelar motionärernas uppfattning alt de hemarbelande kvinnornas situation börstuderas närmare. En sådan utredning kommer också att genomföras ijämställdhetskommitténs regi. Med hänvisning härtill bör motionen 1332 i dennadel inte föranleda någon åtgärd från sida. 1, beträffande ,/ö>5/fl,? till åtgärder motkvinnodiskriminering inom arbetslivet att avslår motionen1976/77:1332, yrkandet 1, 2, beträffande ökat antal kvalificeradedeltidstjänster i siatsföiyalt-ningen, m. m. att motionen 1976/77:541 inteföranleder någon åtgärd, 3. beträffande minimiarbeistid m. m. att riksdagenavslår motionen 1976/77:128, 4. beträffande hemarbetes meritvärde att motionen1976/77:536 inte föranleder någon åtgärd. AU 1977/78:5 7 5. beträffande utredning om de hemarbetandessituation att motionen 1976/77:1332, yrkandet 2, inte föranleder någonriksdagens åtgärd, Närvarande:Rolf (), (), (), (), (), (), i (s),(), (), (), afUgglas (m), (), i (c), () och tredje vice talmannen (). avBengt Fageriund, , , i ,, och (alla s): Ibetänkandet tas upp vissa jämställdhetsfrågor med anledning av ett antalmotioner väckta under den allmänna motionstiden. Den socialdemokratiska inställningenpå jämställdhetsområdet finns redovisad i partimotionen 543.1 motionenbehandlas bl. a. jämställdhetsbidragets storlek, särskilda förmedlingsinsatserför kvinnor, insatser förde deltidsarbetande samt åtgärder inom statligverksamhet. Våra yrkanden togs upp av utskottet i samband med behandlingen avbudgetpropositionen (AU 1976/77:18 och 21). socialdemokratiska partimotionen begärdes bl. a. riksdagsuttalande avinnebörd alt regeringen skulle redovisa hur den förutvarandejämslälldhetsdelegationens förslag om deltidsanställda skulle behandlas avriksdagen. Utskottsmajoritelen avstyrkte vårt yrkande med hänvisning bl. a.till att frågan var under beredning i regeringens kansli. I en reservationuttalade vi att utredningsmaterialet visar vikten av att de deltidsanställdasställning stärks. Vidare framhöll vi att de av den förutvarandejämställdhetsdelegationen framlagda förslagen omgående borde prövas avregeringen och erforderliga förslag utan dröjsmål föreläggas . Vikan nu konstatera alt frånsett ändringar i semesteriagstiftningen har det intevidtagits några åtgärder för att angripa problem för de deltidsanställda.Frågan har dessutom fått ökad vikt genom den kraftiga ökningen av antalet AU 1977/78:5 8 Jämslälldhetsdelegationens förslag har sålunda intelett till några konkreta resultat. Detta är desto mer anmärkningsvärt somremissvaren över utredningen, som f ö. var övervägande positiva, hade inkommitdå den nya regeringen trädde till . Därtill kommer attjämställdhetskommittén enhälligt gjort en framställning tillarbetsmarknadsministern atl utredningens förslag skall följas upp. Närdet gäller jämställdhetsarbetel på det statliga området begärde vi i vårassnabba och mera aktiva insatser från regeringens sida. Dessutom ville vi ha enredovisning till för vidtagna åtgärder och vad som planeras för atlförverkliga de beslut fattade om ökad jämställdhet på detstatliga området. Vinoterar atl det fortfarande inte lämnats någon redovisning från regeringenssida för jämställdhetsarbetels bedrivande. Genom den myndigheten ålagdarapporteringsskyldigheten finns dock ett konkret underiag för en sådanredovisning. Vi vill därför på nytt understryka viklen av alt redovisningensnarast kommer till stånd. Sammanfattningsvismåste vi med beklagande konstatera all den socialdemokratiska regeringensarbete för jämställdhet har bromsats upp efter regeringsskiftet. Delta trotsatt arbetet för jämställdhet skrevs in i regeringsförklaringen och dessutomvar en av huvudpunkterna i del program som ett av regeringspartierna,, gick till val på. avGördis (): Riksdagenhar på grund av motioner vid ett antal tillfällen behandlatfrågan om hemarbetets meritvärde vid tillsättning av statlig tjänst. Förra åretgick motionärerna till mötes och begärde en utredning av frågan.Detta ställningstagande har uppenbariigen gått en del riksdagsledamöter frånmoderata samlingspartiet förbi, och därför kommer man tillbaka med sammayrkande. Utskottet hänvisar nu till alt frågan utreds med anledning av riksdagensbeslut . Jagär myckel tveksam lill om arbete i hemmet bör åsättas särskilt meritvärde då enperson söker statlig anställning. Denna inställning redovisade jag tillsammansmed en utskoltskollega i ett särskilt yttrande till InU 1975/76:42. Mininställning är densamma varför jag citerar följande ur vårt yttrande: Vi har inte motsatt oss en utredning men anser dockatt det knappast finns belägg för atl en sådan förändring av meritvärderingenskulle innebära några väsentliga fördelar från jämställdhetssynpunkt. I ställetkan det komma att medverka lill alt kvinnor i statlig tjänst i störreutsträckning än f n. lockas all stanna hemma . Detta kaninnebära att många inte hinner skaffa den vana och skicklighet som krävs om deskall konkurrera med AU1977/78:5 9 Vi tror inte heller all möjligheten all tillgodoräkna sig meriterför vård av barn eller annan anhörig kommer atl innebära någon stimulans förhemarbelande kvinnor att som nytillträdande söka sig ut på arbetsmarknaden. Enutbyggnad av barntillsynen och annan service är, enligt vår mening, av myckelstörre vikt när det gäller kvinnornas inträde och möjlighet på arbetsmarknaden.Vi motsätter oss således inte alt frågan om meritvärdering blir föremål förutredning men utgår från att det sker förutsättningslöst.