bet · G101LU1 · 1977-12-31 00:00:00 — Enligt vadutskottet inhämtat har under utredningsarbetets gång fråga uppkommit ominförande av möjligheter lill offentlig revision av utlandsägda företag.Utredningen beräknas avlämna ett betänkande efier . Ocksåföreningslagen har under senare lid blivit föremål för översyn. I en ijustitiedepartementet upprättad promemoria (Ds Ju 1976:11) har lagts framförslag till en ny lag om ekonomiska föreningar. Förslaget innebär bl. a. altredovisningsbestämmelserna anpassas lill bokföringslagen samt all krav införspå en öppnare redovisning. Vidare föreslås atl föreningar med fiera än 200 anställdaskall vara skyldiga atl anlita kvalificerad revisor. Det i motionen framlagda förslaget har fått ettblandat mottagande av remissinstanserna. LO och TCO tillstyrker alt förslagetgenomförs, medan , , Föreningenauktoriserade revisorer. Svenska revisorssamfundel och intagit en avvisande attityd. Kommerskollegiel anser altmotionären pekat på ett principiellt och i viss mån praktiskt betydelsefulltproblem, atl syftet med LU 1977/78: 1 10 motionärensförslag i första hand bör tillgodoses genom andra åtgärder saml att spörsmåletendast är ett delproblem som bör behandlas i ett större sammanhang om enöversyn är önskvärd. i avstyrker molionsförslagetmen anvisar annan väg all indirekt tillgodose syftet med motionen. Kommerskollegiumframhåller inledningsvis alt kollegiet inte har något alt invända mot syftetmed molionsförslaget, nämligen att förutsättningar skall skapas för enoberoende och självständig företagsrevision. Kollegiet ifrågasätter emellertidom inte mera effektiva och lätlframkomliga vägar finns atl närma sig målet.Enligt kollegiets mening bör i första hand två vägar prövas att nådel övergripande målet - en självständig och oberoende revision av god kvalitet- nämligen dels införande av krav på kvalificerad revision i fiera företag än fn., dels åtgärder för alt höja kvaliteten pä den utförda revisionen. Beträffandeen skärpning av kraven på kvalificerad revision anser kollegiet alt tillgångenpå kvalificerade revisorer inte torde hindra en betydande utvidgning härvidlag.Innan åtgärder vidtas kan finnas skäl avvakta eventuella förslag årsbolagskommiité om revisionsplikl i ylterligare förelagsformer. Kollegiet harför avsikt alt vid lämpligt tillfälle aktualisera frågan. Vadsedan gäller kvaliteten på den revision som utförs torde enligt kollegietåtskilliga åtgärder kunna vidtas föratt förbättra denna. Generellt kan sägasalt revisionen ofta utförs på sådant sätt alt den kan sägas motsvara högtställda krav. Ett mycket framstående arbete för höjande av revisionens kvalitetoch stärkande av revisorns självständighet utförs inom revisorernasyrkessam-manslulningar. Trots detta har kollegiet i sin tillsynsutövninguppmärksammat fiera fall där revisionen ej ägnats tillbörlig uppmärksamhet.Revi-sionsåigärder av tillräcklig omfattning har ej vidtagits eller har i delnärmaste helt underlåtits. Enligtkollegiet är del en mycket väsentlig och omfattande arbetsuppgift förtillsynsmyndigheten att i samarbete med revisorsorganisalionerna sökaåstadkomma en mer allmänt omfattande förståelse för kraven på en effektiv ochoberoende revision. Som exempel på åtgärder som bör vidtas nämner kollegietfortlöpande översyn av kraven på teoretisk och praktisk utbildning förerhållande av auklorisation och godkännande, utökad tillsynsverksamhet frånkollegiets sida, framtagande av föreskrifter och anvisningar inom områden förrevisorernas verksamhet där behov härav föreligger etc. Vissa åtgärder i dennariktning har vidtagits -1, ex. håller nya utbildningskrav på atl genomföras,anvisningar om revisorsjäv utges - men kollegiets resurser är heltotillräckliga i förhållande till de insatser som vore önskvärda. Ävenom en utveckling längs dessa två huvudlinjer torde vara både lättare framkomligoch kunna mer effektivt bidra till att nå del övergripande målet än ändradeformer för revisorsulseende, finner kollegiet det uppenbart all det LU 1977/78: 1 11 förhållandemotionären pekat på har ett betydande principiellt och i viss mån praktisktintresse. Revisorns ställning som oberoende granskare i samtliga intressentersintresse är självfallet svår atl förena med det faktum atl endast någon ellernågra intressenter kan utöva infiytande på valet av revisor. I någottillsynsärende har kollegiet också funnit förhållandena vara sådana alt detsynts uppenbart atl revisorn "fallit undan" för den företagsledningvars verksamhet han bl. a. haft lill uppgift alt granska. Kollegiet hänvisarlill den promemoria som upprättats av revisorn och som fogats tillremissyttrandet. Enligt promemorian bör revisorns oberoende ställning stärkasmed åtgärder av den typ kollegiet ovan behandlat. Kollegiet delar i huvudsakdenna upplänning men finner del inte troligt atl åtgärder av enbart detta slagskulle så stärka de auktoriserade och godkända revisorernas ställning attfrågan om vem som utser revisorn skulle i alla situationer komma att saknabetydelse. Med hänsyn till vad ovan sagts om erfarenheterna av tillsynsutövningenhävdar kollegiet all. om revisorn utsågs av annan än den granskade, det idagsläget i många fall skulle medföra alt konlrollaspekten ägnades störreuppmärksamhet från den utsedde revisorns sida. Ävenom principiella och praktiska invändningar således kan riktas mot nuvarandeformer för utseendet av företagsrevisorer, måste enligt kollegiet samtidigtframhållas alt del torde vara svårt atl finna tillfredsställande alternativaformer. Utan atl gå närmare in på problematiken vill kollegiet som exempel pekapå alt man bör vara försiktig med att rubba det förtroendefulla förhållandemellan företag och revisor som regelmässigt råder och i vilket klimatförutsättningarna för revisorn alt få gehör för sina synpunkter självfallet ärmyckel större än i ett konfrontalionsklimal, atl en "mekaniseradmassulnämning" från någon myndighets sida knappast vore särskilt effektiv,all någon form av revisorsvalkorporation i varje företag knappast är möjlig altinföra i praktiken m. m. Medhänvisning till del anförda framhåller kollegiet atl frågan är så kompliceradalt ett ställningstagande måsle föregås av en grundlig utredning. ärfrågan endast en liten del av ett myckel större och till stora delar i aktuelllid openetreral område - nämligen frågorna om företagsrevisorns allmännaställning och hans ansvar gentemot företagets olika intressenter, hansrapporteringsmöjligheter och -skyldigheter, revisionens och revisionsberättelsensinriktning, innehåll och omfattning m. m. Skall en utredning beträffanderevisorns ställning göras bör den enligt kollegiet omfatta en allmän översyn avföretagsrevisionens område. Vid beslut härom bör dock beaktas bl. a. atl nyaaktiebolagslagen varit i kraft under endast ett fölal månader och attsiyrelserepreseniationen för de anställda kan länkas reducera vissa avnackdelarna med nuvarande system för utseende av förelagsrevisor. i anser del intelämpligt att åläggs att utse minst en revisor i varje företag medskyldighet atl ha revisor. LU 1977/78: 1 12 Medhänsyn lill det mycket stora antal revisorer som under sådanaförhållanden skulle behöva utse finns det en uppenbar risk all förfarandetendast blir en tom formalitet. Enligtlänsstyrelsen är den revisorskär ur vilken de offentliga revisorerna skulle lasdensamma som står till förfogande för förelagen, nämligen de av kommerskollegiumauktoriserade eller godkända revisorerna. Hos länsstyrelserna finns inte ensådan ingående personkännedom rörande dessa revisorer att vissa kan utväljasframför andra såsom offentliga revisorer. påpekar vidare all enlösning som innebär all uppdrag som företagsrevisor skulle förenas med tjänstvid länsstyrelse är olänkbar med hänsyn till jävsproblematiken. Enligtlänsstyrelsen borde rätteligen den omständigheten atl en statlig myndighet -kommerskollegium - utfärdar auklorisation eller godkännande av revisorer utgöraen garanti för att dessa revisorer har sådana egenskaper all de kan inta ensjälvständig hållning gentemot företagen. 1 sammanhanget framhållerlänsstyrelsen att det kan övervägas om skyldigheten för företag att utsekvalificerad revisor bör utökas. mån det från del allmännas sida är önskvärt med en bättre kontroll avförelagen kan detta, fortsätter , ske bl. a. genom en utökning avantalet taxerings- och skatlerevisioner. Regelbundna revisioner- varje ellervartannat år - skulle fa en preventiv verkan av stor betydelse. Indirekt skullehärigenom också företagsrevisorernas ställning stärkas, då det måsle ligga ideras intresse all inte vid regelbundet återkommande revisioner fa sådanaanmärkningar på sig beträffande företagels åtgärder all de själva riskerar sinauklorisation resp. sill godkännande som revisor. erinrar om atlett steg i den riktningen tagits genom den av i princip antagna nyataxeringsorganisationen, som skall möjliggöra att - utöver nuvaranderevisionsverksamhet - cirka 40 000 revisioner eller kontrollbesök isamband med deklarationsgranskningen för året skail utföras. För attregelbundna revisioner varje eller skall komma lill stånd krävsemellertid enligt en ytterligare utbyggnad av revisionsfunktionenpå länsstyrelserna utöver vad som förutsatts i den planerade nyaorganisationen. Mot bakgrund av den i olika sammanhang dokumenterade betydandeskatte- och ekonomiska brottslighet som förekommer i landet, anserlänsstyrelsen alt en sådan utbyggnad är väl motiverad och även sammanfaller medsyftet i motionen. framhåller all idiskussionerna om revisorernas ställning stor enighet har rått om viklen av atlrevisorerna ej är bundna till dem de har att kontrollera. anförde sålunda i remissyttrande över samarbetsulredningensutredningsbetänkande Förelag och samhälle alt revisorernas självständighet iförhållande till företagsledningarna var utomordentligt angelägen förnäringslivet och välkomnade åtgärder som var ägnade alt stärka revisorernasställning. LU 1977/78: 1 13 härvidsom exempel på sådana åtgärder förbättrad utbildning och skärpta krav påpersonliga kvalifikationer saml möjlighet atl utse revisionsbolag som revisor.Enligt yttrandet vände man sig emellertid starkt emot samarbetsulredningensantydningar om alt revisorn skulle uppfattas som ett informationsorganbeträffande företagets förhållanden. Frågan om information, framhölls delvidare, borde lösas inom ramen för lagstiftningen om redovisning. gjorde det uttalande i frågan, på vilket motionären nustödjer sig, har enligt förfiutit. Under dessa år harett fiertal åtgärder vidtagits som avsevärt ändrat de förhållanden, varpåutredningen hade att grunda sina ståndpunkter. hänvisarhärvidlag lill olika insatser som gjorts för att öka samhällets insyn iföretagen, till den nya aktiebolagslagen och bokföringslagen saml till de nyaformerna för auklorisation och godkännande av revisorer. Motionärens krav börenligt vidare ses i skenet av att inget aktiebolag enligt dennya aktiebolagslagen är skyldigt att ha mer än en revisor. En revisor som utsesav riskerar atl uppfattas som företrädare för skatteinlres-sei.För aktieägarna liggerdå nära till handsatt vilja utse ytterligare en revisoralt bevaka deras intressen. Även andra intressenter i bolaget kan därvid kommaatt ställa liknande krav. Förutom nackdelen av ökade kostnader för bolagenanser en sådan utökning av antalet revisorer i bolagenolycklig i fiera avseenden. För del första skulle sålunda antaletyrkesrevisorer i landet sannolikt inte räcka till. Strävandena all öka denkvalificerade revisionen i landet - vilket är intentionerna bakom den nyaaktiebolagslagens bestämmelser - skulle därför motverkas och en av alla parteroönskad ökning av antalet lekmannarevisorer bli följden. För det andra,fortsätter , stämmer det ej med vedertagen uppfattning om godredovisningssed all olika revisorer ses som bärare av olika intressen. Även omuppgiften att utse revisor lades på annat, mer opartiskt organ änlänsstyrelsen, kvarstår enligt atl överväga vilka vinster somskulle nås genom en sådan reform. I yttrandet hänvisas lill motiven tillaktiebolagslagens bestämmelse om minorilelsrevisor vari sägs (prop. 1975:103,s. 420), atl länsstyrelse bör förordna den av minoriteten föreslagna personenlill revisor om han är lämplig därtill och särskilda skäl inte talar däremot.Industriförbundet anser all ett offentligt tillsättande av revisor i allaaktiebolag av praktiska skäl uppenbarligen måste gå lill på samma sätt. Även omman därvid bygger upp en rutin med mycket summariskt prövningsförfarandeframstår-med hänsyn till det stora antalet aktiebolag i landet-den byråkratisom skulle bli följden därav som i hög grad betänklig. En meningsfullavgränsning av företag, vari ett fristående organ skulle utse en revisor, låtersig enligt svårligen göras och torde ej kunna motiveras utanalt lägga insyns-eller intressebevakande motiv lill grund. I yttrandet hänvisar till den i föregående avsnitt LU 1977/78:1 14 redovisadeinlerpellaiionsdebalten och framhåller alt den tidigare regeringensåg eventuella fördelar med offentliga revisorer ligga främst påinformationssidan. Alt detta är en i hög grad kontroversiell fråga anserIndustriförbundet framgå av vad som tidigare anförts i yttrandet. I övrigt sågtill synes regeringen inga praktiska fördelar med alt låta offentligt organutse revisorer i landets företag. Förbundet delar denna uppfattning. Atlbygga upp en omfattande och kostsam byråkrati för atl utse förelagens revisoreri en ny ordning, utan alt praktiska fördelar därmed kan visas, är enligtIndustriförbundets mening icke motiverat, i all synnerhet mot bakgrund av degenomgripande lagstiftningsåtgärder som företagits för atl åstadkommaen öppnare redovisning, förstärkt oberoende för revisorerna saml samhälleligkontroll av revisorernas verksamhet. Industriför bundet avstyrker därförmotionärens hemställan. erinrarinledningsvis om atl lagstiftaren i syfte att garantera revisorernassjälvständighet har vall atl gå fram i huvudsak längs två vägar, nämligen genomdels krav på särskild kompelens hos de revisorer som har alt revidera företagav viss storleksordning, dels en allmän strävan atl befordra och utveckla denyrkeskodex som länge funnits inom revisorskåren och som främst kommer lilluttryck i Föreningen auktoriserade revisorers regler för god revisionssed. har också skett en förskjutning i såvälrevisionsbegreppei som uppfattningen om de arbetsuppgifter en revisor har atlulföra om revisionen skall anses genomförd på ett godtagbart sätt. Förbundethänvisar härvidlag till förarbetena till nya aktiebolagslagen. Förbundet anseralt frågan huruvida molionsförslaget är ägnat atl få någon praktisk betydelsemåste bedömas mot bakgrund av de olika åtgärder som pä senare år vidtagits förall stärka revisorernas självständighet. Enligt förbundet kan del starktifrågasättas om förslaget får någon sådan betydelse. Förbundet anser vidare alldel finns en risk för alt en revisor som utses av kommer attuppfattas som företrädare för skalleintressel och inte som en opartiskgranskare av företagets förvaltning. Motionärens förslag skulle därmed såledesinte bidra lill atl motverka en utveckling genom vilken revisorerna kommer atluppfattas som bärare av olika intressenters intressen. Till delta kommer enligtförbundet det faktum atl icke har några andra revisorer alt vändasig till än de som utses till revisorer. Förbundet vill vidare framhållaatl ett genomförande av förslaget oundvikligen medför utbyggnaden av enomfattande byråkrati och därigenom går stick i stäv mot regeringens ambitioneratl begränsa den byråkratiska ansvällningen inom statsförvaltningen.Länsstyrelserna skulle dessutom för atl få hanleriiga rutiner tvingas alltillämpa ett mycket summariskt prövningsförfarande vilket i sin tur ytteriigareskulle urholka det eventuella värdet av förslaget. Förbundet finnersammanfattningsvis att ett beslut i enlighet med LU 1977/78:1 15 motioneninte skulle vara ägnat all uppnå del av motionären angivna syftet och föreslårdärför atl utskottet måtte avstyrka motionärens hemställan. LO framhåller all organisationen i tidigaresammanhang uppmärksammat det problem som las upp i motionen - bl. a. i sinayttranden över auktorisationsutredningen och den s. k. samarbelsutredningen. Idessa yllranden har LO betonat nödvändigheten av atl revisionsfunklionensställning stärks i företagen genom bl. a. en utbyggd förvaltningsrevision ochen mer oberoende ställning för revisorerna än nuvarande förhållanden medger. LOkan därför ansluta sig till molionsförslaget. rCOanföratt det är av största betydelse, inte minstförarbetslagareoch för ägare utan dominerande infiytande i företagen liksomgivetvis för samhället i stort, att företagens ekonomiska förhållanden blirföremål för en öppen redovisning och opartisk revision. För alt en opartiskrevision skall kunna garanteras i alla lägen fordras, vilket också tidigareunderstrukils av en enhällig riksdag, atl revisorerna intar en självständigställning inte bara i förhållande till styrelsen och verkställande direktörenutan också i förhållande lill bolagsstämman. Den i aktiebolagslagen infördabestämmelsen om kvalificerade revisorer utgör, fortsätter TCO, ett steg iriktning mot ökad självständighet. Del i motionen framlagda förslaget innebär,om del antas, en ytteriigare förstärkning. Ett genomförande av förslaget liggerenligt TCO helt i linje med TCO:s tidigare ställningstaganden. Föreningen auktoriserade revisorer {F\R) instämmerhelt i uttalandet om viklen av att revisorerna har en självständig ställninggentemot alla intressenlgrupper i företagel. FAR har också i många sammanhangunderstrukit delta krav och arbetar på olika sätt för alt ylterligare stärka revisorernassjälvständighet. FARframhåller vidare atl en av revisorernas viktigaste uppgifter är atl granskaoch uttala sig om riktigheten och fullständigheten av den information somlämnas i förelagets årsredovisning. En tillräcklig och tillförlitlig informationär allmänt sett en grundläggande förutsättning för atl intressenterna skall hatilltro lill revisorns berättelse. FAR har sedan myckel länge genom utgivandeav rekommendationer i redovisningsfrågor och på annat sätt påverkalutvecklingen av god redovisningssed. Utvecklingen av den externa redovisningenstärker indirekt revisorns oberoende och de externa intressenternas tilltrotill revisorn och hans opartiskhet. FAR vill dock starkt understryka allrevisorn ickeärellerbör uppfällas som ett informationsorgan i förelaget. Frågorsom rör inressenlernas behov av information måsle lösas inom ramen förlagslifining och praxis på redovisningsområdet. Enannan grundläggande faktor för revisorns självständighet anser FAR vara atl hanej har vare sig rätt eller skyldighet all informera enskilda intressenter, dåhan skall iaktta reglerna om tystnadsplikt. Revisorns rapportering irevisionsberättelsen är däremot offentlig och blir således tillgänglig för allaintressenter. LU 1977/78:1 16 Frågan huruvida en revision kan anses fylla kravenpå effektivitet och självständighet beror i förslå hand på om den enskilderevisorn har erforderliga resurser och kompetens för uppdraget. Dessa kravtillgodoses i förelag som enligt lag skall ha kvalificerad revisor. Valet avperson blir i dessa företag principiellt av underordnad betydelse. För altupprätthålla en hög kunskapsnivå bedriver FAR och de enskilda byråerna enomfattande utbildningsverksamhet, vilken undergår ständig förbättring. FARerinrar också om att yrkesrevisorerna arbetat för alt stärka sittoberoende och förtroendet hos alla intressenter. FAR pekar bl. a. på de normerför yrket som utarbetas samt de åtgärder i form av rekommendationer, uttalandenoch utbildning varigenom innebörden av god revisorssed preciseras. I FAR:sregler för god revisorssed lämnas detaljerade anvisningar i jävs- och andrayrkesetiska frågor. FAR ämnar även fortsättningsvis ta initiativ i dessafrågor. FARhänvisar också lill de åtgärder statsmakterna vidtagit för alt stärkarevisorernas oberoende och framhåller atl någon större erfarenhet av åtgärdernaännu inte finns. Enligt FAR:s uppfattning har sedan interpella-tionsdeballen imars 1976 inte inträffat några omständigheter i övrigt som kan föranleda altnågon form av offentliga revisorer nu bör införas. Fråganom revisionens effekliviiel och revisorns självsländighet är, framhåller FAR,komplicerad och bör icke behandlas från en så snäv utgångspunkt som denmotionären företräder. Man kan ej heller ulan vidare utgå ifrån alt enöverföring av själva valet av person från bolagsstämman'till länsstyrelsenskulle skapa en effektivare revision. Vid bedömning av frågan måsle man enligtFAR väga de fördelar som eventuellt skulle uppnås genom en överföring avrevisorsvalei lill annan instans än bolagsstämman mot de ur samhällets ochförelagens synvinkel negativa förändringar, som detta skulle kunna medföra. FARanser också att det finns anledning framhålla att yrkesrevisorerna, särskilt ide mindre företagen, uiför en aktiv revisionsinsats som utmynnar i förslag lillförbättringar i fråga om företagets redovisning, styrinstrument, organisationetc. Yrkesrevisorn är också ofta den ur såväl företagets som samhälletssynvinkel lämpligaste konsullen i frågor som rör redovisning, skatter etc.Dessa tjänster förutsätter förtroende för revisorns kompetens och opartiskhet. FARpekar vidare på atl införandet av ett syslem med fiera revisorer skulle medföraen avsevärd kostnadsökning för företagen samt atl behovet av kontroll bör vägasmot kostnaderna härför och mot kontrollens inverkan på företagens effektivitet. Medhänvisning till vad som anförts och särskilt del förhållandet att erfarenheterännu ej vunnits av de omfattande åtgärder som på senare lid vidiagiis samt tillalt samhället genom kommerskollegium utövar en aktiv lillsyn över yrkeskårenavstyrker FAR motionärens förslag. LU 1977/78:1 17 Svenska revisorssamfundel hänvisar tillinlerpellaiionsdebalten och anför att några nya omständigheter intetillkommit som argument för att införa ett system med offentliga revisorer iföretagen. Samfundet anser dessutom att den lillsyn som utövas över deauktoriserade och godkända revisorerna genom tillsynsmyndigheten innebärentillfredsställande garanti för revisorernas oberoende. instämmer imotionärens åsikt att det är väsentligt atl revisorn är opartisk i förhållandetill den som revideras. För all uppnå en självständig och effektiv revision ärdel enligt föreningen i första hand väsentligt att revisorerna har erforderligteoretisk och praktisk kompetens. I takt med alt tillgången på kvalificeraderevisorer ökar bör i första hand övervägas alt kravet på kvalificerad revisionutvidgas atl omfatta fier förelagsformer och -storlekar. torde kravet på opartiskhet kunna uppfyllas om kvalificerad revisoranlitas. Föreningen anser vidare all del krävs ett förtroendefullt förhållandemellan revisorn och den som revideras för att revisorns roll skall blimeningsfull. Enligt föreningen är ett gott förtroende i form av en öppeninformation lill revisorn en ytterst väsentlig för atl den kompetenterevisorn skall kunna utföra ett bra arbete. Möjligheten att uppnå dettaförtroende är troligen, fortsätter föreningen, större om bolagsstämman harmöjlighet all utse den kvalificerade revisorn. Föreningenframhåller vidare all den möjlighet till samhälleligl infiytande på revisionensom motionären efterlyser redan finns genom tillsynen över bl. a. deauktoriserade revisorerna som bedrivs av kommerskollegium. Överföringen avtillsynen lill kommerskollegium är relativt ny och det torde därför f n. ejfinnas anledning alt ens diskutera en förändring av denna ordning. Underförutsättning av atl kvalificerad revisor anlitas anser föreningen därför ejatt revisionen blir mer oberoende om en av revisorerna utses av annat organ änbolagsstämman. saknas däremot ett forum där revisor, som skilts från sill uppdragunder pågående verksamhetsår, kan redovisa sina iakttagelser och värderingar.Detta forum förutsätts indirekt ha del infiytandet atl revisorn ej kan skiljasfrån sitt uppdrag, därför alt vederbörande i sin yrkesutövning anföruppfattningar som är professionellt riktiga men som ej är i överensstämmelsemed förelagsledningens önskemål.