bet · G101TU18 · 1977-12-31 00:00:00 — - vilka i enlighetmed anvisningarna haft en övervägande principiell och långsiktig inriktning -haft en mer begränsad effekt på olika verks, företags och kommunersplanering. En anledning härtill sägs vara att länsstyrelsernas planeringsarbetei denna del i hög grad haft försökskaraktär. I en del fall har emellertidförslagen redan resulterat i konkreta åtgärder. På grundval av vad somframkommit vid den regionala trafikplaneringen har vidare utarbetats tvådepartementspromemorior (Ds K 1975:9) Planering av de svenska hamnarna och (DsK 1975:10) Planering av de svenska flygplatserna med förslag tillperspektivplan och planeringssystem för hamnar resp. flygplatser. Länsstyrelsernahar också gjort en genomgång av alternativa transportmöjligheter för trafiksom bedrivs på trafiksvaga järnvägslinjer. Enligt propositionen harlänsstyrelserna allmänt framhållit att de erfaren- heteroch vidgade kunskaper som erhållits genom arbetet med den regionalatrafikplaneringen varit av stort värde, bl. a. vid handläggningen avtillstånds-, väg- och bidragsärenden m. m. på trafikområdet. Länsstyrelsernahar även framhållit betydelsen av en fortsalt övergripande regionaltrafikplanering för att underlätta samordningen mellan trafikplaneringen ochbl. a. den regionala ulvecklingsplaneringen och fysiska planeringen. Med utgångspunkt i erfarenheterna från den hittillsgenomförda trafikplaneringsomgången kommer enligt propositionen envidareutveckling och komplettering av denna att initieras . Dettaarbete anses böra få en delvis annan uppläggning och inriktning än den hittillsgenomförda regionala trafikplaneringen. Således bör inventerings- ochprognosarbetet kunna begränsas, bl. a. genom alt det planeringsunderlag somframkommer i länsplaneringen utnyttjas. Arbetetanses främst böra inriktiis på att dels konkretisera målen för den regionala person-och godstransportförsörjningen, dels försöka finna lösningar på detransportproblem - exempelvis arbetsresorna inom vissa regioner-som anses sommest akuta inom resp. län, dels upprätta förslag till långsiktig inriktning ochprioritering av del allmännas investeringar i olika slag av trafikanläggningarinom länet. Det gäller bl. a. trafikleder samt hamnar, fiygplatser och andraslag av terminaler. En utgångspunkt för planeringen skall vara att länensförslag till inriktning och prioritering av de framtida trafikinvesteringarna,tillsammans med bedömningar på sektoriell och central nivå, skall läggas tillgrund för utarbetande av samordnade långsiktiga investeringsplaner- riksplaner-förolika trafiksektorer. Tidsmässigt kommer arbetet med riksplanerna attsamordnas med länsplaneringen, den fysiska riksplaneringen och den ekonomiskalångtidsplaneringen. Vadsålunda anförts beträffande den regionala trafikplaneringen har inte gettutskottet anledning till erinran. Utskottet finner del sålunda för sin del lämpligtatt del fortsatta arbetet på onirådet bedrivs på det sätt som förordats ipropositionen. 1 anslutning härtill må även framhållas att utskottet ser detsom synnerligen viktigt att planerings- och verkställighetsansvaret samordnas. Avdet anförda följer alt utskottet avstyrker yrkandena i motionen 1977/78:1582(punkterna 2 och 3), att nu hos regeringen begären särskildredovisning av erfarenheterna av den regionala trafikplaneringen m. m. samt attriksdagen ger regeringen till känna vad som i niotionen anförts angående hamn-och flygplatsplanering. I sistnämnda hänseende må f ö. erinras om det nyligenaviserade beslutet av regeringen att tillsätta en utredning omfiygplatssystemets roll i en samordnad trafikpolitik. a. skall man därvid seöver lokaliseringen av de svenska flygplatserna för inrikesflyget samifinansieringsfördelningen mellan stat och kommun, m. m. Utskottet finner- under hänvisning jämväl till vadi det föregående anförts rörande järnvägstrafiken ni. - inte anledning föreliggaatt såsom i motionen1977/78:1597 begärts ger regeringen till känna vad som i niotionenyrkats om person- och godstrafiken på järnvägssträckanSödertäl-/e-A'>'A'ö/;w;t;. Detsamma gäller yrkandena i niotionen 1977/78:247(punkterna 2 och 3) att som sin mening uttalar att vagnslasttrafikenbibehålls vid i kommun och påHudiksvall-Ljusdalslinjen, motionen l977/78:1238(punkien 3)ati riksdagenbegäran Värmlandoch prioriteras när det gäller trafik med de nyamotorvägnarna samt motionerna 1977/78:575 och 1977/78:1569 om trafiken påbandelen . Utskottetvill i förevarande sammanhang också erinra om att i de ursprungliga anvisningarnatill länsstyrelserna om regional trafikplanering bl. a. togs upp frågan ominterregional trafik. Sålunda framhölls att denna borde beaktas i den regionalatrafikplaneringen med hänsyn dels till behovet att i lämplig utsträckningsamordna de regionala transporterna med de mera övergripande trafikströmmarnatill och från övriga delar av landet, dels till de återverkningar i fråga omdimensioneringen av den egna regionens transportnät ochtrafikanläggningarsomdeövergripandetrafikströmniarna kunde ha. Vidare framhöllsatt den regionala trafikplaneringen skulle ske i nära samverkan mellanlänsstyrelserna och trafikplaneringsutredningen, mellan länsstyrelsernainbördes och mellan länsstyrelserna och kommunerna inom resp. län. 1 anslutninghärtill konstaterades att länen - med hänsyn till allmänhetens ochnäringslivets kontaktmönster - inte alltid utgör från trafikplaneringssynpunktfunktionellt lämpligt avgränsande områden. En regional trafikplanering för ettlän måste därför i viss utsträckning på lämpligt sätt avstämmas med motsvarandeplanering i ett eller flera angränsande län. Utskottet, som ånyo vill betona behovet avinterregional trafiksamverkan, finner med hänsyn till pågående utrednings- ochberedningsarbete på det trafikpolitiska området samt vederbörande verksfortlöpande planeringsarbete m. m. någon anledning inte föreligga att frånriksdagens sida begära några åtgärder med anledning av yrkandena i motionerna1977/78:245 om trafiken med SJ:s motorvagnar, 1977/78:467 om viss förbättringav järnvägslinjen , 1977/78:576 om överförande av (LRJ)U\\ SJ, 1977/78:1577 om SJ:s persontrafik i , 1977/ 78:782 omåterupptagande av järnvägstrafiken på sträckan , 1977/78:1219om upprustning av Väsierdalsbanan, 1977/78:1234 angående upprustning avbandelen . 1977/78:1247 angående upprustning av västkustbananmellan och , 1977/78:1223 om upprustning av och1977/78:1235 (punkterna 1-3) likaledes om upprustning av , m. m. Vadbeträffar det i sistnämnda motion framställda yrkandet (punkten 2) all fråganom en järnvägsbro mellan och över Svinesiind skall utredas måerinras om tidigare uttalande (TU 1974:2, rskr 1974:72) attfrågor av detta slag bör aktualiseras inom ramen för arbete. Såhar också i detta fall tidigare skett, och en redogörelse härför har lämnats ien till dagtecknad skrivelse från Nordiska rådetssvenska delegation. Häravframgår att i ett medlemsförslag till rådet hade hemställts att Nordiska rådetskulle rekommendera regeringarna i och att företa en undersökninghuruvida den tunga trafikens problem över kunde lösas genom enfortsatt utbyggnad av med anknytning till det norska järnvägsnätetmedelst en järnvägsförbindelse över . Förslagsställarna hänvisade bl.a. till att den ökade trafiken medförde att bron måste förstärkas och att denväxande gemensamma nordiska varumarknaden ställde krav på förbättradekommunikationer länderna emellan. Enligt deras uppfattning borde enöverflyttning av lastbilstrafik till järnväg stimuleras. En ytteriigareförstärkning av bron kunde övervägas, men den bästa lösningen antogs varanybyggnad av en kombinerad järnvägs- och lastbilsbro över . hänvisade till att remissmaterialet utvisat att existerandejärnvägsförbindelse har tillräcklig kapacitet för att befordra den ökadegodsmängd som kunde förväntas inom en överskådligJiamiid. Utskottet fann detdärför ej vara nödvändigt att företa en isolerad undersökning avSvinesundstrafiken men väl vara ändamålsenligt att frågan togs upp som ett ledi det framtida transportsamarbetet i anslutning till arbetet med en nordisktransporiöverenskommelse. På förslag av utskottet beslöt rådet att ej företasig något i anledning av medlenisförslaget. Vidareframgår av den svenska delegationens berättelse (s. 33) attde nordiska regeringarna undertecknat en överenskommelse omsamarbete på transport- och kommunikationsområdet. Överenskommelsen trädde ikraft . Utskottet anser sig i likhet med Nordiska rådetstrafikutskott kunna utgå från att frågan behandlas i nu nämnd ordning. Underhänvisning jämväl till förenämnda regionala och interregionala trafikplaneringoch då utskottet förutsätter att dennas genomförande kommeratt innebäratillgodoseende av kraven på en tillfredsställande lösning av trafikfrågornainom berörda områden finner utskottet ej heller några åtgärder från riksdagenssida påkallade med anledning av yrkandena i motionerna 1977/78:771 omåterinförande av sovvagn på järnvägslinjen . 1977/78:1251 omåterinförande av sovvagnsförbindelse på järnvägslinjen och1977/78:1714 (punkten 2) om trafikpolitiska åtgärder i . Vad beträffar denförstnämnda sovvagnsförbindelsen må dock nämnas att enligt vad utskotteterfarit en undersökning redan pågår i syfte att på försök inrätta en sådanförbindelse. Likaledes under hänvisning till det förut anfördaom vederbörande verks fortlöpande planeringsarbete m. in. TU1977/78:18 25 bslräffandeinalmbananijCrTll 1977/78:12,s.15)anserutskottet något beslut om upprustningen av banan eller om trafiken pådensamma inte nu böra tas av . Härav följer att utskottet avstyrker de i motionerna 1977/78:380(punkten 1), 1977/78:399 (punkten 1), 1977/78:1222 (punkten 3), 1977/78:1406och 1977/78:1594 framställda yrkandena bl. a. härom. Av förut nämnda skäl avstyrks även yrkandena i motionerna1977/78:1222 (punkten 4) att nu uttalar sig för bibehållande ochutvidgning av verksamheten vid hamn. 1977/78:380 (punkten 2) attriksdagen begär snar översyn av formerna för malmfrakt och frakiavial m. m. och1977/ 78:1222 (punkten 1) att uttalar sig för snara förändringar avSJ:s taxepolitik som en del i en bättre samordning mellan verksamheten i destatliga företagen. Vissa frågor rörande kollekliviraftken m. in. (KOLT)har redovisat sina överväganden i betänkandet (SOU 1975:47)Kollektivtrafik i tätort, och betänkandet har numera remissbehandlats. KOLTföreslåratt kommunerna upprättar trafikförsöoningsplaner för kollektivtrafikeninom tätorterna samt ger riktlinjer för denna trafikplanering och redovisar olikaplaneringshjälpmedel. De förslag utredningen har fört fram avser att på olikasätt säkra att kollektivtrafiken kommer med som en planeringsfaktor vidbebyggelse- och trafikledsplaneringen. 1 övrigt föreslår utredningen olikaåtgärder av organisatorisk, teknisk och ekonomisk natur som syftar till attskapa en bättre miljö och bättre kollektivtrafik i tätorterna. Även det av utredningen rörande det allmännakommunikationsväsendets anpassning till de handikappades behov() framlagda betänkandet (SOU 1975:68) Handikappanpassadkollektivtrafik har remissbehandlats. Utredningen konstaterar i betänkandetatt om samhällets övergripande mål för handikappolitiken - .som sammanfattas ibegreppen normalisering och integrering-skall kunna realiseras, ärdet avstörsta vikt att kommunikationsväsendet anpassas så att de handikappades rese-och kontaktmöjligheter förbättras. Utredningen framlägger olika konkretaförslag i detta syfte. De i dessa betänkanden upptagna frågorna avses enligt vadsom framhölls i 1977/budgetproposition bli behandlade i den kommandepropositionen om den framtida trafikpolitiken. I årets budgetpropositionframhålls också att målet att integrera de handikappade i samhällslivet är enviktig utgångspunkt vid utformningen av trafikpolitiken, vilket utskottet villkraftigt understryka. Redan i sitt betänkande 1975/76:18 framhöll utskottetockså att arbetet med beredningen av dessa frågor borde påskyndas och förslag ifrågan föreläggas senast i samband med att nämnda proposition läggsfram. Utskottet är alltjämt av samma uppfattning. 1 anslutning härtill månämnas TU1977/78:18 26 a. handikapplörbundet framhållit behovet av att -i avvaktan på mera genomgripande åtgiirder - provisoriska förbättringar i allmöjlig utsträckning genomförs. Utskottet finner för sin del angeläget att såsker. Under hänvisning till det anförda och i avvaktan påförslag i ämnet avstyrker utskottet yrkandena i motionerna 1977/78:1582(punkten 6) att nu i särskild framställning ger regeringen till kännavad som i motionen anförts angående handikappanpassning av kollektivtrafikensamt 1977/78:887 (punkterna 1 och 2) och 1977/78:1229 (punkterna 1 och 2) medbegäran oni förslag på grundval av betänkande, ni. m.Detsamma gäller yrkandena i motionerna 1977/78:580 (punkten l)och 1977/ 78:1202(punkten 1) likaledes med begäran om åtgärder för handikappanpassadkollektivtrafik. Vad beträffar de i motionerna 1977/78:580 (punkten 2),1977/78:1202 (punkten 2) och 1977/78:1229 (punkten 3) framställda yrkandena omhandikappanpassad utformning av de av SJ beställda personvagnarna villutskottet erinra om att enligt ett av kommunikationsministern i riksdagennyligen avgivet svar på fråga i ämnet utformningen av dessa personvagnar iolika avseenden innebär förbättringar för resenärerna i allmänhet och inteminst för flertalet handikappade. a. har insteget givits en utformning somgör det lättare för rörelsehindrade att stiga på och av vagnarna. Insteget i denya motorvagnarna har i stort sett samma huvuddimensioner och är likadantutfört som i personvagnarna och har således samma fördelar. De nya vagnarna är däremot inte så utformade attrullstolsbundna resenärer .själva kan ta sig ombord och resa på egen handsittande i rullstol. Regeringen har dock, vilket även framgår avbudgetpropositionen, gett SJ i uppdrag att i samarbete med handikappinstitutetta fram underlag fören typ av järnvägsvagn som gör det möjligt för rullstolsbundnaresenärer att resa med rullstol med beaktande av de krav på säkerhet ochbekvämlighet som bör ställas. Arbetet skall bedrivas skyndsamt och resultatetav uppdraget redovisas till chefen för . 1 avvaktan på beredningen avKOLT-utredningens förslag avstyrker utskottet också yrkandet i motionen1977/78:1248 att hos regeringen nu begär särskild utredning angåendemöjligheterna att utvidga statsbidragsbestämmelserna till att ävenomfatta sådan fast anläggning som erfordras för elektrisk biissdriji. Detsammagäller motionen 1977/ 78:1705 om åtgärder för att öka kommunernas möjligheteratt främja kollektivtrafiken, m. m. Utskottet vill dock i sammanhanget erinraom sitt uttalande i /78:11 (s. 10) att utskottet finner lösningen av demed statsbidragsgivningen till kollektivtrafiken förenade frågorna synnerligenangelägen. I motionen 1977/78:583 yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag som ger kommunerna möjligheteratt införa s. k. trängselavgifter för biltrafiken. Även i motionen 1977/78:774yrkas att hos regeringen begärsådana författningsmässiga ändringar att kommun - för att begränsaprivatbilismen i tätorter - skall kunna utta Järdavgifier av det slag somangivits i niotionen. 1avvaktan på resultatet av den prövning av tidigare avgivet utredningsförslag iätiinet (SOU 1973:32) Vägtrafiken - kostnader och avgifter sotii förutsatts skeinom den trafikpolitiska utredningen avstyrker utskottet motionerna i fråga. I sitt betänkande /76:18 fann utskottet dellämpligt att aktualiserade frågor rörande luftfartens roll inkl. allmänfiygetsförhållanden i den framtida trafikpolitiken prövas av den trafikpolitiskautredningen eller i annat lämpligt sammanhang. Visst underiag härför ansågsfinnas i den utredning rörande planeringen av de svenska flygplatserna somlagts fram. Isamband därmed eller vid den beredning som pågick av nämnda utredning omflygplatsfrågorna syntes också en prövning böra ske av de spörsmål somaktualiserats i vissa motionsyrkanden om flygplatserna i , Kristianstadoch . Det erinrades i anslutning härtill om att de i motionerna upptagnaprincipfrågorna redan övervägts inom luftfartsverket, som i skrivelse tillregeringen resp. framhållit att enöversyn bör ske av gällande riktlinjer för lönsamhetsbedömningar m. m. förinrättande av primärflygplatser. Utskottet fann det för sin del angeläget attförslag härom föreläggs . Utskottet,som alltjämt är av samma uppfattning, förutsätter att regeringen snarastverkställer den tidigare begärda prövningen. 1 avvaktan härpå synes någonframställning från sida av det slag som begärs i motionen1977/78:1215 (punkten 1) om fiygplatsen i ej vara påkallad. Då utskottetej heller funnit sig berett att biträda motionärernas yrkande (punkten 2) omsärskild ersättning för flygplatsens driftkostnader avstyrks motionen i desshelhet. 1 sammanhanget må dock erinras om det tidigare nämnda, aviseradebeslutet alt tillsätta en utredning om flygplatssystemets roll i en samordnadtrafikpolitik, vartill utskottet återkommer i det följande. 1motionen 1977/78:779 hemställs att begär att regeringen snarastutreder konsekvenserna av ett godkännande av ABC-charter (advancedbookingcharter). I motionen 1977/78:1205 yrkas att hos regeringen anhållerom åtgärder för att dels öka antalet resmål cnWgx gällande charterbestämmelser,dels tillåta s. k. weekend-trafik för charter på de europeiska huvudstäderna. 1motionen 1977/78:1255 yrkas att hos regeringen anhåller omtillsättande av en sådan helt fristående kommission eller utredning rörande charienrafikensom i motionen anges - i syfte att få till stånd en mer generös charterpolitikän den nuvarande och omfattande bl. a. frågorna om weekend-trafik, resor tilllångdistansmål och ABC-charter. De av motionärerna härvid aktualiserade frågornahar i olika omgångar utretts inom det skandinaviska departementalacharterudvalg som tillsatts för ändamålet och därefter varit föremål föröverläggningar mellan de skandinaviska kommunikationsniinistrarna. Dessa haröverenskommit om vissa liberaliseringar av charterreglerna men inte kunnat enasom förändringar av den räckvidd som föreslås i motionerna. Inteheller utskottet har funnit sig berett att nu biträda de förslag som avmotionärerna aktualiserats och avstyrker därför motionerna. Utskottetförutsätter dock att arbetet inom charterudvalget intensifieras och attytteriigare överväganden sker i syfte att få till stånd för olikaintressegrupper mera tillfredsställande lösningar av här berörda frågor omändringarav charterpolitiken. Detta får dock inte leda till att möjligheternaför den reguljära trafiken äventyras. 1 motionen 1977/78:1212 yrkas att hosregeringen begär en utredning om linjeflygets organisation och linjenät. Medanledning härav må erinras om alt års riksdag gav Kungl. Maj:t tillkänna (TU 1972:18, rskr 1972:283) att vissa skäl talade för att en översyn avprincipfrågorna om organisationen av och tillståndsgivningen för den inrikesflygtrafiken kommer till stånd - i syfte att klarlägga den från olikasynpunkter lämpligaste och effektivaste organisationen av inrikesflyget. a. härtill har vidare luftfartsverket i skrivelse tillregeringen hemställt att regeringen ville låta se överinrikesflygets struktur i syfte att stärka dess ekonomiska och trafikalaförutsättningar. Även har i skrivelse till regeringen den 24februari i är hemställt att regeringen tar initiativ till en genomgripandeanalys av inrikesflygets situation och vilken roll det skall spela iframtiden. Som förut nämnts har från regeringens sidaaviserats en utredning om flygplatssystemets roll i en samordnad trafikpolitik.Bl. a. skall man se över lokaliseringen av de svenska flygplatserna förinrikesfiyget. Det inrikes fiyglinjenätet skall vidare studeras liksom fråganom finansieringsfördelningen mellan stat och kommun. Förutsättningen skalldärvid vara att det statliga engagemanget även i fortsättningen skall ske inomramen för affärsverksprincipen som irafikutövningen sker enligtföretagsekonomiska principer. Utskottetfinner det för sin del tillfredsställande att en sådan utredning nu kommer tillstånd och förutsätter att därvid de i niotionen upptagna frågorna kommer attingående prövas. En översyn av inrikesflygets organisation torde sommotionärerna framhållit och utskottet tidigare uttalat sig för vara nödvändigför att främja en god utveckling inom denna viktiga del av vårtrafikförsörjning - bl. a. avseende möjligheterna till en längre gåendesamordning mellan de olika fiygföretagen. Vidare förutsätter utskottet attutredningsarbetet bedrivs med skyndsamhet. /78:18 , 29 Under hänvisning till vad sålunda anförts och i avvaktanpå resultatet av utredningens arbete synes motionen inte påkalla någon åtgärdfrån sida. Vad förut anförts gäller även niotionen 1977/78:770med begäran om utredning och förslag beträffande koncession påflygtrafiklinjer. 1 motionen 1977/78:1580 yrkas att uttalarsig fören flygförbindelse Trondheim-Ösiersund-Sundsvall-Vasa med särskiltbeaktande av möjligheterna att därmed också stimulera . Utskottetvill med anledning härav erinra om att de frågor som sammanhänger med enutbyggnad av flygförbindelserna på och de övriga inlandsområdena inorr på uppdrag av behandlats av en arbetsgrupp inomNordiska ämbetsmannakonimittén för transportfrågor (NÄT). Som följd härav och ienlighet med NÄT:s rekommendation pågår numera inom en särskildberedningsgrupp med representanter för de norska, svenska och finskakommunikationsdepartementen överiäggningar i frågan. Syftet är därvid enligtvad utskottet erfarit att eller fä till stånd en sådanförbindelse. Utskottetvill med konstaterande härav framhålla all även frågan om ett realiserande avden i motionen aktualiserade tvärförbindelsen framstår som angelägen. Medanledning härav och under hänvisning till motiveringen för motionärernasyrkande vill utskottet därför föreslå att regeringen i anslutning tillförenämnda beredningsgrupps arbete eller i annan lämplig ordning låterundersöka möjligheterna att genomföra förslaget i fråga. Vad utskottet härom anförtbör av ges regeringen till känna. I motionen 1977/78:1207 yrkas att hosregeringen begär prövning av möjligheterna till statliga insatser för att säkraDalslands kanals framtida verksamhet. Motionärernaerinrar därvid om att statsmakterna har visat ett positivt intresse förkanalfrågor genom sitt engagemang för , ochGöta kanal. Utöverde ovan nämnda kanalerna finns det enligt motionärerna viktiga avsnitt av detsvenska kanalnätet som också behöver ses över och upprustas. Dit hör Dalslandskanal .som har gått samma utveckling till mötes som fiera av landets övrigakanaler - den kommersiella godstrafiken har successivt fallit bort. Kanalenanses dock ha ett stort värde från turist- och miljösynpunkt och bl. a. därförvara av riksintresse. Driften av kanalen äremellertid förknippad med storaekonomiska problem bl. a. för berörda kommuner och landsting. hardriftunderskottet uppgått till sammanlagt 2,37 milj. kr. Det ekonomiska ansvaretför kanalens fortbestånd bör enligt motionen fördelas med hänsyn till förut angivna intressen. kommuneroch landsting har tagit sin del av ansvaret. Den ekonomiska situationen förkommunerna är emellertid sådan att de ej utan statlig medverkan klarar kanalensframtida verksamhet. Även staten anses därför böra ta sin del i strävandena attbevara . Utskottetfinner med anledning härav och under hänvisning till det anförda angeläget attregeringen prövar möjligheterna att säkra kanalens framtida verksamhet. Vad utskottet härom anförtbör av ges regeringen till känna. I motionen 1977/78:300 hemställs att hosregeringen begär initiativ att inom ramen fördel nordiska samarbetet lösafrågan om trafiken över i enlighet med förslag i motionen, innebärandebättre och tidsenligare båtförbindelser på . Redani sitt betänkande /77:18 erinrade utskottet om det uppdrag som gettslänsstyrelsen i att i ett kortare tidsperspektiv övervägatrafikförutsättningarna i fråga om farje- och båltrafiken över södra förutsättningar på ansågs helt naturligt påverkas avde frågor som behandlas i samband med det danska utredningsarbetet om fastaförbindelser över .