bet · G101LU6 · 1977-12-31 00:00:00 — Vidare borde enligllänsstyrelsen barnavårdsnämnden kunna åläggas all vaka över att den särskiltförordnade förmyndaren fullgör sina skyldigheter som vårdnadshavare.Föreskrifter angående den särskilt förordnade förmyndarens ochbarnavårdsnämndens skyldigheter i dessa avseenden bör inskrivas iföräldrabalken. Dessutom torde erfordras närmare föreskrifter angående formernaför redogörelse och tillsyn, angående överflyttande av tillsynen från enbarnavårdsnämnd lill annan m. m. Genomatt på detta sätt ge barnavårdsnämnden insyn i den omyndiges förhållanden anserlänsstyrelsen alt den "koppling till barnavårdslagen" sommotionärerna efleriyser kan komma lill stånd. Om nämnden genom förmyndarensredogörelse eller anmälan får kännedom om all den under- LU 1977/78:6 10 årigesförhållanden ger anledning lill ingripande enligt 25 § barnavårdslagen inträdernämndens skyldigheter att inskrida med åtgärder enligt nämnda lag. Beträffandede av motionärerna angivna frågor, som särskilt bör beaktas i ettutredningsarbete anför att domstolarnas uppgiftsskyldighel redannu föreligger. Vidare framhålls att om del juridiska ansvaret i princip böråtfölja del praktiska vårdnadsansvaret detta kommer atl innebära störasvårigheter vid förordnande av särskild förmyndare för underåriga. Oftaförordnas en tjänsteman eller förtroendeman till särskild förmyndareför flera barn. Vederbörande saknar oftast möjlighet alt själv handha denpraktiska vården av barnen. är dessa omhändertagna jämlikt barnavårdslagen,och nämnden har överlämnat den praktiska vårdnaden till fosterföräldrarna. Delskulle bli alltför tungrott atl vid omplacering av barn från föräldrahem lillfosterhem eller mellan olika fosterhem förordna ny särskild förmyndare förbarnet. har däremot intet att erinra mot motionärens förslag omförordnande av medförmyndare. Stobkholms sociala centralnämnd har som svar påremissen överlämnat och åberopat ett av avgivetutlåtande. 1 utlåtandet anförs att enligt socialförvaltningens erfarenhet detstora flertalet särskilt förordnade förmyndare visar stort ansvar och godinsikt i när de behöver barnavårdens stöd för barnets bästa. Som regel har de -i vart fall gäller detta - föreslagits lill uppdraget avbarnavårdsnämnd och är i ofta knutna till denna på grund av tjänsteller uppdrag som fosterhemsinspektör, lokalombud, övervakare etc. 1 Stockholmär del också vanligt atl barnet redan vid överflyttningen av vårdnaden äromhändertaget och placerat i fosterhem och således slår under nämndens lillsyn.I de fall nämnden efter vårdnadsutredning föreslår särskilt förordnadförmyndare är barnet så gott som alltid redan omhändertaget för samhällsvård. Vadbeträffar motionärernas förslag om delgivning av vårdnadsavgöranden erinrarförvaltningen om atl sådan delgivning sker redan enligt gällande lagstiftning.Barnavårdsnämnderna saknar emellertid formell möjlighet att särskilt följa justdessa barns situation utan begäran av vårdnadshavaren eller anmälan ommissförhållanden. Förvaltningen påpekar atl alla vårdnadshavare har rätt att flbarnavårdsman uisedd enligt 3 a § barnavårdslagen och att nämnden givetvis ävenutan formellt förfarande på förfrågan ger råd och stöd. Enligl förvaltningensmening är det lämpligt att , då meddelande inkommer fråndomstol, underrättar vårdnadshavaren om möjligheterna härvidlag. Förvaltningenfinner det angeläget att särskilt förordnad förmyndare/ vårdnadshavare fårtillräcklig informalion om vad uppdraget innebär samt på vad sätt och i vilkasituationer uppdraget upphör. Missförstånd har uppkommit på grund av altdomstol meddelat en person att denna förordnats som förmyndare utan alt angealt därmed förknippas även vårdnaden. Ur juridisk synpunkt är detta korrekt, dåvårdnaden automatiskt följder LU 1977/78:6 11 förmynderskapeti de fall ingendera av föräldrarna är vårdnadshavare. Informationsplikt i härnämnda avseenden bör därför åläggas domstolen, anser förvaltningen. Vadgäller motionärernas önskemål om atl den juridiska vårdnaden i princip börutövas av den som har den praktiska vården om barnet erinrar förvaltningen omatt såväl förmyndare som förälder kan aktualisera en överflyttning av vårdnadenhos rätten. Om så inte sker torde delta ofta bero på bristande informalion.Enligt förvaltningens mening bör inte den principen lagfästas att juridiskvårdnad och faktisk vård alltid skall sammanfalla. När det gäller barn som avbarnavårdsnämnd placerats i forsterhem, är det i regel direkt olämpligt. Även ide många andra fall, där vårdnadshavaren själv placerat barnet i fosterhem,saknas anledning till överflyttning av vårdnaden, givetvis under förutsättningalt vårdnadshavaren har möjlighet atl i väsentliga frågor bestämma om barnet.Enligt förvaltningens mening är det vidare i de fall ingendera av föräldramabör ha vårdnaden uppenbariigen nödvändigt an annan person utses somvårdnadshavare. Enmöjlighet atl bereda barnavårdsnämnden insyn i de fall den särskilt förordnadeförmyndaren väljer alt låta barnet bo hos en av eller båda de biologiskaföräldrarna skulle enligt förvaltningen vara alt ändra bestämmelserna ibamavårdslagen angående fosterbam så atl barn, som vårdas av biologisk förälderutan del i vårdnaden, skulle betraktas som fosterbarn. Därmed skulle föräldramatvingas begära nämndens tillstånd atl fl la hand om barnet, och förhållandena ihemmet skulle följas med sedvanlig fosterbarnstillsyn. Med rätt skulle dockbåde de berörda och allmänheten finna det stötande atl dessa barn skulle kallasför och behandlas som fosterbarn. Vadslutligen gäller förslaget att medförmyndare bör tillsättas i störreutsträckning erinras om all medförmyndare kan förordnas enligt FB, närförmyndaren inte lämpligen bör handha förmynderskapet ensam. Vidare gäller atlen överflyttning av vårdnaden från föräldrarna inte torde kunna ske enbart pågrund av deras bristande kapacitet då det gäller att utöva förmynderskapet. Vidbrister härvidlag bör självfallet övervägas att utnyttja möjligheten attförordna medförmyndare. Förvaltningen påpekar dock att en ytteriigare bevakningav bamets ekonomiska rättigheter utöver den som är föreskriven torde varapåkallad endast i etl mycket ringa antal fall. I betänkandet behandlas en motion vari tas uppspörsmål angående vårdnad om barn och förordnande av förmyndare. Bestämmelserom vårdnad av barn flnns i (FB). Huvudregeln är att barn frånfödelsen står under vårdnad av bägge föräldrarna, om dessa är gifta medvarandra, och i annat fall av modern ensam. Enligt FB har domstol möjlighet attförordna om vårdnaden på annat sätt än som följer av LU 1977/78:6 12 huvudregeln.Domstolen kan sålunda besluta an gemensam vårdnad skall upplösas och vårdnadenendast utövas av den ene föräldern eller atl föräldrar, som inte är gifta medvarandra, skall ha vårdnaden gemensamt eller att vårdnaden skall överföras frånden ene föräldern lill den andre. 1 vårdnadsärenden kan domstolen också ivissa fall besluta att vårdnaden skall utövas av särskilt förordnad förmyndarei stället för av föräldrarna eller den ene av dem. Domstol som meddelat domeller beslut rörande vårdnad av barn skall skyndsamt underrättabarnavårdsnämnden om avgörandets innehåll. Denrättsliga vårdnaden enligt FB innefattar befogenhet och plikt förvårdnadshavaren alt i den omfattning lagen anger svara för tillsy n och fostranav barnet, att ha omsorg i övrigt om barnet samt att företräda barnet ipersonliga angelägenheter. Den rättsliga vårdnaden är emellertid inte delsammasom den faktiska vården av barnet. Inget hindrar nämligen atl den faktiskavården utövas av annan än vårdnadshavaren. Denne kan exempelvis överlämna denfaktiska vården till fosterföräldrar utan att det härigenom sker någon ändringi hans eller hennes rättsliga vårdnad. Vidare kan barnavårdsnämnden ingripamed stöd av barnavårdslagen och omhänderta ett barn för samhällsvård, varigenomvårdnadshavaren skiljs från den faktiska vården. attvårdnadshavaren också bör fråntas den rättsliga vårdnaden, har nämnden altansöka härom hos domstol. Vårdnadenom barn skiljs begreppsmässigt från förmynderskap för barn. Med förmynderskapavses förvaltningen av en omyndigs egendom samt befogenheten att företräda denomyndige i ekonomiska angelägenheter. De båda funktionerna ar dock i principsammankopplade, så att den eller de föräldrar som har vårdnaden om barn ocksåär förmyndare för barnet. Undanlagsvis kan dock vårdnaden och förmynderskapetutövas av skilda personer. Finns inte förmyndare för barn skall domstolenförordna förmyndare. För omyndig kan flera förmyndare förordnas. Vidare kanden som enligl lag är förmyndare fl en medförmyndare. Imotionen framhålls att en dom eller etl beslut om alt föräldrarna skall fråntasvårdnaden om sitt barn och att vårdnaden i stället skall utövas av en särskiltförordnad förmyndare markerar etl allvarligt misstroende mot deras förmåga attla hand om barnet. Trots detta behöver avgörandet inte medföra någon förändringav den faktiska vården, eftersom det inte är kopplat till någon åtgärd frånbarnavårdsnämndens sida. Barnet kan således även fortsättningsvis vistas hosoch fostras av någon av dem som bedömts vara olämpliga vårdnadshavare. Densärskilda vårdnadshavarens ansvar för barnet flr i sådana fall ett diffustinnehåll. Om barnet anses kunna vara kvar hos föräldern borde denne enligtmotionärernas mening också kunna fl behålla det rättsliga vårdnadsansvaret. Motbakgmnd av det anförda anser motionärerna, alt det är motiverat atl ettalternativ till systemet med särskilt förordnad förmyndare som vårdnadshavarenärmare övervägs. I ett utredningsarbete bör enligt motionärerna följande trepunkter särskilt beaktas. För del första måste alla domstolsav- LU 1977/78:6 13 görandenbeträffande vårdnad och förmyndare delges vederbörande , så atten kontinuerlig uppföljning av barnets situation kan ske. För det andra bör deträttsliga vårdnadsansvarel i princip följa den faktiska vården av barnet. Fördet tredje bör man pröva atl i större utsträckning tillsätta medförmyndare somtar till vara barnels ekonomiska rättigheter i de fall föräldrarna helt bortkopplasfrån det rättsliga ansvaret för vården. Motionärernayrkar all hos regeringen skall begära en utredning med syfte attförändra principerna för vårdnadsansvaret för barn i enlighet med vad somanförs i motionen. Utskottetvill för sin del framhålla alt regelsystemet beträffande vårdnad om barn måsteutformas under hänsynstagande till vad som är förenligt med barnets bästa.Detta synsätt har också präglat de nya reglerna om faderskap och vårdnad sominfördes (LU 1975/76:33). Som framgår av redogörelsen ovan saknasuttryckliga bestämmelser om hur den faktiska vården om barn skall ordnas. Inteheller finns del regler som ålägger den rättslige vårdnadshavaren att självhandha den faktiska vården eller som förpliktar alt ingripa, dåvården utövas av annan än vårdnadshavaren. Gmndtanken bakom FB:s bestämmelserfär emellertid anses vara atl den rättsliga vårdnadshavaren skall ha även denfaktiska vården om barnet. Som framhållit i remissyttrande övermotionen är det också som regel bäst för barnet, att den rättsliga vårdnadenoch den faktiska vården utövas av samma person. Utskottet vill vidare erinra omatt vårdnadshavaren med stöd av bestämmelserna om överflyttning av barn kanpåkalla samhällets hjälp för att fl den faktiska vården överförd till sig. Sommotionärerna påpekar kan avsaknaden av bestämmelser i de ovan angivnahänseendena i vissa fall leda till förhållanden som måsle anses mindre välförenliga med principen om barnets bästa. Utskottet har därför förståelse försyftet med motionen. 1 likhet med flertalet remissinstanser anser utskottetdock inte att motionärernas förslag till konkreta åtgärder bör tas upp tillnärmare överväganden. Som närmare utvecklats i remissyttrandena frånsocialstyrelsen, i saml skulle vissa svårigheter uppslå om den rättsliga vårdnadeni princip alltid skulle utövas av den som faktiskt vårdar barnet. Utskottetvill också peka på atl socialutredningen i sitt slutbetänkande bl. a.föreslagit, att en bestämmelse skall införas i FB av innebörd att barn under 16år inte utan socialnämndens medgivande fär beredas vård i annat enskilt hem änvårdnadshavarens. Ett genomförande av socialutredningens förslag på denna punktkommer enligt utskottets mening alt innebära atl -såsom motionärerna önskar -den rättsliga vårdnaden och den faktiska vården knyts fastare samman.Bestämmelsen ger också de sociala myndigheterna möjlighet atl kontrolleraefterlevnaden av domstolsavgöranden i vårdnadsfrågor. Vad beträffarmotionärernas övriga förslag vill utskottet erinra om att - som ovan redovisats- redan gällande lagstiftning innehåller bestämmelser som ålägger domstolarnaatt underrätta barnavårdsnämnderna LU 1977/78:6 14 ominnehållet i vårdnadsavgöranden och som ger möjlighet alt förordnamedförmyndare. Detanförda utesluter emellertid inte att en bättre samordning mellan domstolarnasoch barnavårdsnämndernas åtgärder kan behöva åstadkommas. För alt detta syfteskall nås är fiera olika åtgärder tänkbara. har pekat påbehovet av ökad information och upplysning från domstolar ochbarnavårdsnämnder. i har i sill remissyttrandeframlagt fiera förslag som syftar till alt ge barnavårdsnämnderna insyn ivårdnadsförhållandena. Fråganom en förstärkning av barns rättsliga ställning utreds f n. av en särskildkommitté. Enligt direktiven för utredningsarbetet har kommittén atl självkartlägga problemområdet och ange i vilka ämnen lagändringar bör ifrågakomma. Idirektiven tas dock upp några områden som bör ägnas särskild uppmärksamhet. Hithör främst reglerna om bl, a. vårdnad. Vidare framhålls, alt kommittén börundersöka vilka möjligheter som står till buds för att ytteriigare tillgodosebarnets eget intresse i vårdnadsfrågor och söka belysa det centrala spörsmåletom vilka faktorer som bestämmer barnets bästa i vårdnads- och umgängesfrågor. Medhänsyn till vad direktiven sålunda innehåller förutsätter utskottet att de imotionen påtalade förhållandena liksom de synpunkter som framkommit underremissbehandlingen kommer att övervägas av kommittén. Någon åtgärd frånriksdagens sida är därför inte påkallad. atl avslårmotionen 1976/77:654. Närvarande:Ivan (), (). (), ().Elvy (), (), (), (),(), (), (), (), (), () och (). avLennart , , , , , (x;h , (samtliga s) som anser delsatt den del av utskotiets yttrande som börjar på s. 13 med orden "Som LU 1977/78:6 15 motionärerna"och slutar på s. 14 med orden "inte påkallad" bort ha följandelydelse; Sommotionärema påpekar kan avsaknaden av bestämmelser i de ovan redovisadehänseendena i vissa fall leda till förhållanden som måste anses mindre välförenliga med principen om barnets bästa. Utskottet delar därför motionärernasuppfattning alt en översyn på området är påkallad. Flertalet reniissinstanserhar också tillstyrkt att en utredning kommer till stånd. Översynen bör syftatill att den rättsliga vårdnaden och den faktiska vården knyts fastare samman.En regel om att den rättsliga vårdnaden i princip alltid skall utöyas av densom faktiskt vårdar barnet kan emellertid som närmare utvecklats i remissvarenge upphov till praktiska svårigheter. Enligt utskottets mening talarövervägande skäl för att utredningsarbetet i första hand bör inriktas på attinom rarnen för gällande lagstiftning åstadkomma en bättre samordning mellandoinstolarnas och barnavårdsnämndemas åtgärder. Etl steg rnpl en lösning av dei motionen påtalade problemen har redan tagils genorn det förslag till ändringi FB som framlagts i socialutredningens slutbetänkande. Enligt förslaget skallbarn inte iitan socialnämn-dgns medgivande fl beredas vård i annatenskilt hem än vårdnadshavarens. E\\ genomförande av förslaget.kommer enligtutskotiets mening atl innebära att - såsom motionärerna önskar - den rättsligavårdnaden och den faktiska vården knyts fastare samman. Bestämmelsen ger ocksåde sociala myndigheterna möjlighet att kontrollera efterlevnaden avdomstolsavgöranden i vårdnadsfrågor. Ytteriigareåtgärder för att ge barnavårdsnämnderna insyn i vårdnadsförhållanden böremellertid övervägas. i har i sittremissyttrande över motionen framlagt flera förslag som enligt utskottet förtjänaratt närmare prövas. Som framhållit bör vidare behovet av ökadinformation och upplysning från domstolar och barnavårdsnämnder beaktas. Vadsärskilt gäller de av motionärerna framförda förslagen om uppgiftsskyldighetbeträffande vårdnadsavgöranden och om utseende av medförmyndare vill utskotteterinra om att -som ovan redovisats - redan gällande lagstiftning innehållerbestämmelser som ålägger domstolarna att underrätta barnavårdsnämnderna ominnehållet i vårdnadsavgöranden och som ger möjlighet att förordnamedförmyndare. Även i dessa avseenden kan det dock finnas fog för attinformations- och upplysningsproblemen närmare uppmärksammas. Beträffandede former i vilka den förordade utredningen bör bedrivas vill utskottet erinraom att frågan om en förstärkning av barns rättsliga ställning f. n. utreds aven särskild kommitté. Enligl direktiven för utredningsarbetet har kommittén attsjälv kartlägga problemområdet och ange i vilka ämnen lagändringar börifrågakomma. I direktiven tas dock upp några områden som börägnas särskilduppmärksamhet. Hit hör främst reglema om bl. a. vårdnad. Med hänsyn tillinnehållet i utredningsdirektiven anser utskottet det lämpligt LU 1977/78:6 16 attmotionen och utskottets tx;tänkande överlämnas till kommittén för beaktande. delsatt utskottet bort hemställa att med anledning av motionen 1976/77:654hos regeringen begär atl motionen jämte utskottets betänkande i ärendetöveriämnas till kommittén (Ju 1977:08) för utredning av frågan om barnsrättsliga ställning. GOTAB 55771 Siockholm 1977