bet · G101AU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Något särskilt uttalande från sida i anslutning tillmotionerna av m. fl. (s) och m. fl. (s) kan inteanses påkallat. Problemen är väl kända och kan i viktiga delar väntas blibehandlade i anslutning till den aviserade varvspropositionen. Problemet medadministrativa gränser, som Per tar upp, bör i första handprövas på regional nivå och i anslutning till respektive myndighets verksamhet.Motionsyrkandet bör därför inte föranleda någon åtgärd. Yrkandet i samma motionatt skall ingå i den grå zonen har utskottet behandlat tidigare ibetänkandet. Vadslutligen angår de båda motioner som anknyter till län, 1315 avNils m. fl. (s) och 392 av () och (),vill utskottet anföra följande. industriers framtid torde komma attbedömas inom den utredning om skogsägarföretagen som startats. När detgäller lokaliseringsstöd har, som sagts, sådant stöd utgått även iKristianstads län. Yrkandet om en ny planeringsram för länet bör inte föranledanågon åtgärd . Frågan bör lämpligen tas upp i det större regionalpolitiskasammanhang som blir aktuellt nästa . Meddet anförda har utskottet besvarat samtliga i sammanhanget upptagna motioner,som inte bör föranleda någon åtgärd. 1. beträffande nylänsplaneringsomgång att motionen 1977/78: 1658 inte föranleder någon riksdagensåtgärd, 2. beträffande mer aktiv roll förlandstingen i länsplaneringsarbetet att avslår motionen 1977/78:893, yrkandet 22, 3. beträffande omprövning avortsplanen att avslår motionen 1977/78: 893, yrkandet 23, 4. beträffande direktiv omortsplan grundad på kommunala prioriteringar att avslår motionen19111 Ii: 1713, 5. beträffande befolkningsramarnaatt avslår motionen 1977/78: 893, yrkandet 21, m. av förädlingsindustri med an- AU1917/18: 23 42 knytning till jord- och skogsbruk att niotionerna 1977/78:893, yrkandet 24, och 1977/78: 1324 inte. föranleder någon åtgärd, 7. beträffandeutvidgning av det allmänna stödområdet med och att riksdagenavslår motionen 1977/78: 1357, 8. beträffandeutvidgning av det allmänna stödområdet med , och attriksdagen avslår motionen 1977/78: 276, .. 9. beträffandeBlekinge län som temporärt stödområde att avslår motionen 1977/78:1657, 10. beträffande utvidgning av det inrestödområdet med delar av att avslår motionen1977/ 78: 1340, 11. beträffande jämställande avVimmerby och med kommuner i den s. k. grå zonen att avslårmotionen 1977/78:487, 12. beträffande jämställande avTrelleborg med kommuner i den s. k. grå zonen att avslår motionen1977/78: 819, yrkandet 1, 13. beträffande uppföljning ochkontroll av beviljat lokaliseringsstöd att avslår motionen 1977/78:486, 14. beträffande samråd medkronofogdemyndighet i ärenden om lokaliseringsstöd att motionen 1977/78: 824inte föranleder någon åtgärd, 15. beträffande beslutsram förregionalpolitiskt stöd att medger att under budgetåren1973/741978/79 regionalpolitiskt stöd får beviljas ulöVer outnyttjatutrymme av de ramar för beslut om regionalpolitiskt stöd som har fastställtsför treårsperioden /711972/73 med sammanlagt högst 4 . medden huvudsakliga fördelning som har angetts i budgetpropositionen, 16. att godkänner vad som harförordats i budgetpropositionen i fråga om försöksverksamheten medkönskvotering vid vissa former av regionalpolitiskt stöd och regionalpolitisktstöd vid marknadsföringsåtgärder, 17. att tillRegionalpolitiskt stöd: Bidragsverksamhet för /79 anvisar ettförslagsanslag av , 18. att medger att /79 statlig garanti för lån i lokaliseringssyfte tillrörelsekapital rh. m. beviljas med sammanlagt högst , 19. att tillRegionalpolitiskt stöd: Lokaliseringslån för /79 anvisar ettinvesteringsanslag av , AU 1977/78: 23 43 20. beträffande stöd tilluthyrningsstugor i glesbygder att motionerna 1911/18: 608, yrkandena 12, och1977/78: 616 inte föranleder någon åtgärd, 21. alt med bifall tillbudgetpropositionens förslag samt med avslag på motionen 1977/78: 608, yrkandet3, till Särskilda stödåtgärder i glesbygder för /79 anvisarett reservationsanslag av , 22. att med bifall tillbudgetpropositionens förslag samt med avslag på motionen 1977/78: 608, yrkandet4, till Bidrag till komnmnala industrilokaler för /79 anvisarett reservationsanslag av , 23. beträffande ändrade villkor förbidrag till kommunala industrilokaler att avslår motionen 1977/78:893, yrkandet 20, 24. beträffande stöd till kommunalaindustrilokaler på samt i , och kommuner attriksdagen avslår motionen 1977/78: 1667, 25. beträffande det regionalpolitiskastödet till m. m. att motionen 1977/78: 615 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 26. beträffande prioriteringen avregionalpolitiskt stöd till inre stödområdet att motionen 1977/78: 607 inteföranleder någon åtgärd, 27. beträffande inrättande av ettregionalt att motionen 1977/78: 817 inteföranleder någon åtgärd, 28. beträffande arbetsgrupp förJokkmokks kommun att motionen 1977/78: 820 inte föranleder någon åtgärd, 29. beträffande regionalpolitiskainsatser i att motionen 1977/78: 1350 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 30. beträffande regionalpolitiskainsatser i att motionen 1977/78: 1347 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 31. beträffande statligtindustricentrum i Ange kommun att motionerna 1977/78: 617 och 1977/78: 823inte föranleder någon åtgärd, 32. beträffande regionalpolitiskainsatser m. m. i alt motionen 1977/78: 1716, yrkandena 1 och 2,inte föranleder någon åtgärd, 33. beträffande statlig industri-och sysselsättningsplan för att motionen 1977/78: 1346 inteföranleder någon åtgärd, 34. beträffande differentieringenav näringslivet på bruksorterna i att motionen 1977/78: 810 inteföranleder någon åtgärd, AU 1977/78: 23 44 35. beträffande regionalpoUtiskainsatser i att motionen 1977/78: 1325 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 36. beträffande utvecklingsplanerför och Bergslagen i övrigt att motionen 1977/78: 815 inteföranleder någon åtgärd, 37. beträffande regionalpolitiskainsatser i att motionen 1977/78: 1652 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 38. beträffande regionalpolhiskainsatser i län att motionen 1977:78: 1326 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 39. beträffande plan för industrioch sysselsättning i Norduppland att motionen 1977/78: 1668 inte föranledernågon åtgärd, 40. beträffande lokalisering avföretag till Eskilstunaregionen att motionen 1977/78: 816 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 41. beträffande regionalpoUtiskainsatser i att motionen 1977/78: 809 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 42. beträffande åtgärdsprogram förGöteborgsområdet att motionen 1977/78: 1656 inte föranleder någon riksdagensåtgärd, 43. beträffande omlokalisering avjordbrukets föreiiingsrörelse till att avslår motionen1977/78: 386, 44. beträffande tillsättande av enGotlandsdelegation, m. m. att motionerna 1977/78: 811 och 1977/78: 1407 inteföranleder någon åtgärd, 45. beträffande lokalisering avviss statlig verksamhet till län att motionen 1977/78: 828 inteföranleder någon åtgärd, 46. beträffande industri- ochsysselsättningsplan för att motionen 1977/78: 1345 inte föranledernågon åtgärd, 47. beträffandesysselsättningssituationen i att motionen 1977/78: 818 inte föranledernågon åtgärd, 48. beträffande tillsättande av enSkånedelegation m. m. att motionen 1977/78: 1352 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 49. beträffande regionalpolitiskainsatser i att motionen 1977/78: 613 inte föranleder någonriksdagens åtgärd, 50. beträffande administrativindelning av statlig verksamliet i att motionen 1977/78:819, yrkandet 2, inte föranleder någon åtgärd, 51. beträffande ökat stöd tillnäringslivet i län att motionen 1977/78: 1315 inte föranledernågon åtgärd, AU 1977/78: 23 45 52. beträffande befolkningsramen för Kristianstadslän att motionen 1977/78:392 inte föranleder någon åtgärd. Närvarande:Eva () (), (), (),(), (), (), (). (), (), (), RuneJohnsson i (c), (), () och (). , , ,, , och (alla s) haravgivit följande reservationer. 1.Regionalpolitikens förutsättningar och inriktning De socialdemokratiska reservanterna anser att dendel av utskottets yttrande som på s. 9 börjar "Detta vidare" och pås. 11 slutar "" bort ha följande lydelse: Ensamordnad sysselsättningspolitik med inriktning på regional balans Som framgår av vad sagts gavsocialdemokratins politik för sysselsättning och regional utvecklinguppmuntrande resultat. Genom en samlad ekonomisk politik som lade grunden förett expansivt näringsliv och en fortgående förstärkning av den svenskaindustriaktiviteten kunde vi dels hävda och utveckla sysselsättningen i den privatasektorn, dels skapa förutsättningar för en kraftfull utbyggnad av denoffentliga sektorn och dess verksamhet till förmän för den enskilde. Densvenska ekonomin växte till i rask takt. Resurser skapades som genom regionalpolitiskainsatser kunde styras till skogslänen och där läggas till gmnd försysselsättning och förstärkt befolkningsutveckling. Vi lärde oss att endast ien växande ekonomi kan målen om regional balans och rättvisa hållas levande.Genom den aktiva lokaliseringspolitiken blev det möjligt att omfördelaresultaten av den ekonomiska tillväxten och med framgång motverka de starkakoncenlrationskrafler som finns inbyggda i den privata marknadsekonomin. AU 1977/78: 23 46 Sporrade av dessa framgångar kunde vi gå vidare ochhöja ambitionerna. lade den socialdemokratiska regeringen fram engenomarbetad politik för samordnad sysselsättnings- och regionalpolitik (prop.1975/76: 211). Socialdemokratin kunde där konstatera hur sysselsättningen ökatsnabbt första år. Det hade inneburit alt grupper som tidigaresaknat förvärvsarbete hade fält möjlighet att delta i arbetslivet. Detta i sintur hade möjliggjort en ökad produktion av varor och ökade insatser inom vård,utbildning och andra former av samhällsservice. Genomden ökade sysselsättningen hade det också varit möjligt att genom insatser avregionalpolitisk karaktär fördela sysselsättningsökningen över hela landet.Den kraftiga befolkningsminskningen i skogslänen hade hejdats och vänts ökning. Den tidigare snabba befolkningsökningen i storstadsområdena hadedämpats. Ökningeni sysselsättningen hade främst inneburit nya arbetsmöjligheter för kvinnor somtidigare stått utanför arbetsmarknaden. Detta hade bidragit till att jämna utklyftorna mellan män och kvinnor i tillgången på arbete. Socialdemokratinkunde dock konstatera att trots de vuima framgängama fanns detfortfarande människor som ville och kunde delta i arbetslivet men somfortfarande saknade sådana möjligheter. Trots en ständigt ökad produktion fannsdet vidare angelägna behov som ännu inte var tillgodosedda. Socialdemokratinkunde vidare konstatera att trots att sysselsättningsökningen hade fördelatsförhållandevis jämnt mellan landets olika delar och trots atten bättre balans hade skapats i befolkningsutvecklingen förelåg alltjämtbetydande regionala skillnader. Detta tog sig bl. a. uttryck i att kvinnorna iskogslänen inte kunde förvärvsarbeta i samma utsträckning som kvinnorna i andradelar av landet. Det tog sig också uttryck i att arbetslösheten genomgående lågpå högre nivå i skogslänen än i övriga delar av landet. Detvar mot denna bakgmnd av vunna framgångar och framförliggande uppgifter somsocialdemokratin utformade riktlinjema för den samordnade sysselsättnings- ochregionalpolitiken. Deallmänna ekonomiska förutsättningarna angavs som en viktig utgångspunkt förpolitiken. Det är genom ökningen av våra ekonomiska resurser som de materiellaframstegen blivit möjliga och som den ökade sociala välfärden har kunnatförverkligas. Ekonomisk tillväxt är följaktligen ett medel att uppnå allmännavälfärdsmål. Endast en ekonomi som befinner sig i expansion kan ge utrymme förökning av arbetstillfällena i sysselsättningsmässigt underförsörjda områden. Ekonomisktillväxt förutsätter, särskilt i ett land som med dess storautlandsberoende, en fortgående omvandling av det ekonomiska livet. Dettafömtsätter i sin tur rörlighet hos kapitalet mellan och inom AU 1977/78: 23 47 sektorerna,dvs. Mot denna bakgmnd krävs en fortsatt snabbutbyggnad av vår industriella kapacitet. Den ekonomiska utvecklingen i blevutomordentligt svag . Den samlade produktionen sjönk med ca 2,5 %mellan åren 1976 och 1977. Industriproduktionen minskade med hela 4,5 %.Kon-suinentprisema steg . Bytesbalansen försvagades kraftigt samtidigtsom statsfinanserna drastiskt försvagades. Densvaga utvecklingen sammanhänger självfallet till en viss del med densvaga utvecklingen av den internationella konjunkturen. Men regeringens egenpolitik har också ett ansvar för den svaga utvecklingen. Den helt dominerandeanledningen till den svaga ekonomiska utvecklingen låg pä den inhemskaefterfrågans områden. Inte minst faller utvecklingen på investeringsområdettillbaka på regeringens eget handlande. Industriinvesteringarna gick tillbakamed . Man kan peka på en rad omständighetersom verkade försvagande pä investeringsbenägenheten. Det relativt lågakapacitetsutnyttjandet som regeringens politik ledde fram till och det på endel häll pressade vinstläget är exempel pä sädana faktorer. Men ovanpå dessaförhållanden lagrades sedermera effekterna av den systematiska svartmålningenav den svenska ekonomin och dess framtidsutsikter som den borgerligaregeringen ägnade sig åt under sitt första regeringsår. Den fullständigaförvirring som skapades pä energiområdet var ytterligare en sådan faktor. Ävenbostadsbyggandet kom att kraftigt reduceras i förhållande till regeringensbedömningar. Dennadrastiska försvagning av den svenska ekonomin kom självfallet att sätta otvetydigaspär på den svenska arbetsmarknaden. Under loppet av försvagades dentidigare mycket starka sysselsättningsutvecklingen som antaletvarslade om permitlering och uppsägning steg, arbetslösheten ökade och antaletnyanmälda och kvarstående lediga platser kraftigt föll tillbaka. Särskiltbesvärlig blev situationen för ungdomen. Det har tidigare konstaterats att den allmännaekonomiska utvecklingen och därmed sysselsättningsutvecklingen i stort är avavgörande betydelse för möjligheterna att föra en framgångsrik regionalbalanspolitik. Särskilda lokaliseringspolitiska insatser blir ineffektiva närden totala sysselsättningen stagnerar. Tillskott av nya arbetstillfällen somkan lokaliseras lill svaga regioner minskar eller uteblir som redanetablerad sysselsättning slås ut eller hotas. Utvecklingen geren drastisk och ovälkommen illustration till dessa grundläggande förutsättningarför regional- och lokaliseringspolitiken. Riskerna är nu över- AU 1977/78: 23 48 hängandeatt den växande arbetsiösheten och de allt färre arbetstillfällena i de redantidigare sysselsättningssvagä regionerna snabbt leder till betydandebefolkningsförluster. tvingas utskottet registrera tecken på attden positiva befolkningsutveckling som kunde åstadkommas under 1970-taletsförsta hälft nu bryts. Påtagligt försämrade netto-flyttningstal i exempelvisNorrbottens län utgör oroväckande signaler om förestående direktbefolkningsminskning i skogslänen. Deregionalpolitiska konsekvenserna av den svaga ekonomiska utvecklingen under år1977 kom att tillsjDetsas genom dramatiska strukturproblem inom fleraindustribranscher. Utskottet återkommer i anslutning till motioner till frågorsom rör de olika länen. I det här sammanhanget redovisas dock några viktigapunkter av betydelse för bedömning av sysselsättningsutvecklingen. Omställningarnainom specialstålindustrin kom att slå hårt mot , , Värmlandsoch . Pä samma sätt träffades , ,och hårt av handelsstålsindustrins utvecklin.gunder året. Varvsnäringens utveckling skapade stora problem i län och i . Försvagningen i skogssektorn hotadesysselsättningen i Norrlandslänen, m. fl. Tekokrisen satte djupaspår i , och . Den allmänna försvagningen avekonomin och sysselsättningen sammantagna med stmklurproblertiengjorde situationen allvarlig i större delen av landet som läget blevakut i vissa län. Norrbottenslän befinner sig nu i. en utomordentligt allvarlig situation. Enligtlänsmyndigheternas bedömningar är risken stor att tillståndet i fortsättningenblir ohållbart med hög arbetslöshet, ökad utflyttning och stagneradkapitalbildning. Länsarbetsnämndenbedömer att arbetslösheten blir fortsalt hög under andra och tredje kvartalet1978. Den säsongmässiga nedgången i arbetslösheten förväntas intetillnärmelsevis bli av samma omfattning som . Tilldetta kommer så att länets arbetsmarknad kommer atttillföras mellan 3 000 och 4 000 ungdomar. Möjligheten att skaffasysselsättning för dessa inom länet bedöms av arbetsmarknadsmyndigheterna somytterst begränsad. ligger nu arbetslösheten på en besvärande hög nivå.Arbetsmarknadsmyndigheterna konstaterar ätt utan osedvanligt storaarbetsmarknadspolitiska insatser skulle läget nu ha varit än mer besvärande.Antalet lediga platser har fortsatt att minska . Särskilt hardetta gällt för industrin inom Skellefteåomrädet. har andradelar av länet kommit att drabbas av företagsnedläggningar. Frågan om i vilkenutsträckning tekoindustrin inom länet kommer att bestå är fortfarande ytterstosäker. AU1977/78: 23 49 För nytillträdande päarbetsmarknaden och arbetshandikappade beslår fortsättningsvis svårigheternaatt erhålla arbete på den öppna marknaden. synes ej i samma utsträckning som vissaandra län ha drabbats av den allmänna försämringen av arbetsmarknadsläget. och för sig otillfredsställande sysselsättningsläge har således inte försämrats.Fortfarande är dock den relativa arbetslösheten påtagligt högre än i riket somhelhet. Fr. o. m. har noterats enförsämring av läget inom länet. I det första skedet lar detta sig uttryck i attflera branscher och företag infört nyanställningsstopp. Detta drabbar i förstahand de nytillträdande på arbetsmarknaden. Genom att uppkomna vakanser ejåterbesätts uppstår en minskning av antalet arbetstillfällen.Länsmyndigheterna bedömer att arbetsmarknadsläget kommer att förr sämrasytterligare under loppet av 1978. Man förväntar sig att det största problemetkommer att bestå i att bereda ungdomarna och andra nytillträdande enmeningsfull sysselsättning. Nuvarande insatser i form av beredskapsarbete ocharbetsmarknadsutbildning upplevs som klart otill-räckhga för attungdomsarbetslösheten skall kunna minskas eller ens hållas på oförändrad nivå. I betecknas arbetsmarknadslägetalltfort som mycket kärvt med låg efterfrågan pä arbetskraft och ett ökatantal arbetssökande. finner det helt klart att även i ettläge med en uppåtgående konjunktur kommer sysselsättningsläget inom industrinatt undergå en mycket långsam förbättring. De allra flesta företagen inom länetredovisar f. n. en stor överkapacitet i fråga om personal. Flera företag har avden anledningen anställningsstopp i syfte att genom s. k. naturlig avgång draner personalstyrkan. Sammanfattningsvis konstaterar länsarbetsnämnden attfortsatt stöd i form av arbetsmarknadspolitiska åtgärder måste till för attdels motverka en ökad friställning, dels öka sysselsättningsmöjligheterna förde arbetssökande ungdomarna och kvinnorna. I råder en förhållandevis godsysselsättning. Arbetslösheten har dock ökat påtagligt inombyggnadsarbetarnas och de industrianställdas arbetslöshetskassor. För attmotverka den ökning i arbetslösheten som kan bli följden under tredje ochfjärde kvartalen torde det enligt länsmyndigheterna bli nödvändigt att kraftigtutöka de arbetsmarknadspoHliska insatserna. Man bedömer nu att risken försysselsältningsminskning är särskilt stor vid järnbmken, inom vissa delar avverkstadsindustrin, handeln och vissa delar av skogsindustrin. Denytillträdande pä arbetsmarknaden och då framför allt ungdomarna väntas fåsärskilda problem. läns svaga arbetsmarknad med låg efterfråganpä arbetskraft och begränsade avsättningsmöjligheter för flertalet företagbestår 4 1977/78. Kartong: S. 52, rad 21 Står: balans Rättat till: obalans AU 1977/78: 23 50 fortfarande.Länets arbetsmarknad har under de senaste kvartalen i hög grad präglats av destrukturella förändringarna inom bl. a. järn- och stålindustrin, gruvor ochskinnindustrin. Genom det nu totala anställningsstopp som råder inom dessanäringsgrenar har en stor del av de tidigare normala rekrytéringsmöjligheternaför ungdomar och nytillträdande undandragits länets arbetsmarknad.Myndigheterna bedömer att även om en förbättring av konjunkturen skulleinträffa under de närmaste kvartalen, kommer genom kända varsel ochfriställningar där varsel inte behöver lämnas ytterligare ett betydände antaletablerade arbetstagare från främst tillverknings- och byggnadsverksamheten attfriställas under de närmaste kvartalen. Detta innebär atl arbetslösheten blandkassamedlemmarna kommer att öka . Därtill kommer dentidigare redovisade ökningen av nytillträdande ungdomar och kvinnor som kommeratt få växande svårigheter att finna en sysselsättning. Arbetsförmedlingenbedömer att man i stor utsträckning kommer att bli hänvisad till alt försökapåverka de sökande att genomgå utbildning eller gå in i beredskapsarbeten. Manfinner dock att dessa åtgärder inte kommer att förslå, -arför man befarar attarbetslösheten kommer att öka inom länet under loppet av 1978. är nu läget prekärt. Den svaga ekonomiska utvecklingen totaltsett liksom den för länet besvärande strukturomvandhngen har medverkat till enstigande arbetslöshet och minskad tillgång på lediga platser. Enligt nyligenpublicerade uppgifter, sammanställda inom , inger den framtidasysselsättningsutvecklingen i länet den största oro. uppgickkassaarbetslösheten till över 3 000 personer. Enligt länsmyndigheternasuppskattning kan närmare 10 000 arbetstillfällen inom olika företag försvinnaunder loppet av 1978, om inte den ekonomiska utvecklingen får en starkt positivvändning. Till detta kommer att ytterligare något tusental personer kan mistasina arbeten inom skog och stål som en konsekvens av nu föreliggandefusionsplaner mellan de stora företagen i . Dennagenomgång av sysselsättningsläget i de traditionella skogslänen skulle kunnakompletteras med uppgifter rörande den allvarliga försvagningen avsysselsättningsläget även i andra delar av landet. Den allmänt svaga ekonomiska utvecklingenframtvingar lokaliseringspolitiska insatser i en allt större del av landet.Detta medför att insatserna i stödområdena tunnas ut, vilket minskarstödverksamhetens effektivitet. De regionalpolitiska konselTifensema av dennautveckling kan visa sig ödesdigra dä de inträffat när behovetav koncentrerade stödinsatser framstått som särskilt stort. Delegationenför etableringsfrågor startade sin verksamhet . Ipropositionen 1977/78: 100 redovisar industriministern hit- AU 1977/78: 23 51 tillsvarandeerfarenheter från verksamheten. Han konstaterar att etableringsdelegationeninlett kontakter med samrådsföretagen och att man nuhaft minst en överläggning med flertalet av företagen. Han konstaterar attresultaten av dessa överläggningar visar att företagsledningarnas bedömningarav marknads- och konjunkturutvecklingen i det stora flertalet fall harjusterats ned kraftigt frän enkättillfället lill de muntligaöverläggningarna . Han tvingas konstatera alt i rådande konjunkturlägehar de planer pä expansions- och nyinvesteringar som uppgavs i enkätsvaren mednågra enstaka undantag skjutits . Nytillkomna planer påinvesteringar av denna karaktär har inte kunnat noteras. I många fall har ocksåföretag som deltagit i samrådet aviserat minskning av sin sysselsättningjämfört med de planer som man tidigare lämnat in till delegationen. Resultatenav den hittillsvarande verksamheten inoni delegationen ger en entydigillustration till vår tidigare redovisade syn att flertalet lokaliseringspolitiskainsatser förlorar sin kraft i tider med ekonomisk stagnation och tillbakagång. med borgerlig regering har tillsattsett betydande antal särskilda delegationer bland vilka kan nämnasNorrbottensdelegationen, Göleborgsdelegalionen och Värmlandsdelegationen. Utanatt närmare gå in pä respektive delegations hittillsvarande verksamhet tvingasman konstatera att de sysselsätlningsmässiga resultaten av delegationemasarbete hitintills i stort sett uteblivit.