bet · G101LU16 · 1977-12-31 00:00:00 — LU 1977/78:16 betänkande 1911 pS: 16 medanledning av propositionen 1977/78:100 såvitt gäller anslag till Bokföringsnämndenjämte motioner I propositionen 1977/78: 100 bilaga 5() under punkten G 6 (s. 123 och 124) har regeringenföreslagit att till för /79 anvisaett förslagsanslag av . Protokollden från förhandling mellan (arbetsgivarsidan) samt centralorganisationen /SR, Statsanställdas förbundoch TCOrs statstjänstemannasektion (arbetstagarsidan) enligt lagen (1976: 580)om medbestämmande i arbetslivet beträffande bl. a. anslaget tillbokföringsnämnden har överlämnats till utskottet. I ärendet behandlar utskottet vidare två underallmänna motionstiden väckta motioner, nämligen dels motionen 1977/78:259 av () och () vari yrkas att skall'besluta ändra det i 1 § bokföringslagen angivna beloppet . till 20gånger basbeloppet för november månad det aktuella bokföringsåret, delsmotionen 1977/78: 1471 av () vari yrkas att hosregeringen begär översyn av företagsrevisionen. har inför utskottet redogjort för nämndens verksamhetunder 1977 och inriktningen av det fortsatta arbetet inom nämnden samt redovisatsina synpunkter på de spörsmål som tagits upp i motionerna. trädde en ny bokföringslag(1976: 125) i kraft. I jämförelse med tidigare gällande bokföringslag innebärden nya lagen att kretsen bokföringsskyldiga vidgats väsentligt. Allanäringsidkare är i princip bokföringsskyldiga. Undantag görs emellertidför enskild person som driver jordbruk eller skogsbruk. Aktiebolag, handelsbolagoch ekonomisk förening är liksom tidigare bokföringsskyldiga oavsett om de bedrivernäringsverksamhet. Ilagen ges utförliga bestämmelser om både löpande bokföring och årsbokslut. LU 1977/78:16 2 Den löpande bokföringen består av kronologisk bokföring(grundbokföring) och systematisk bokföring (huvudbokföring med sidoordnadredovisning). Alla affärshändelser skall bokföras. För varje affärshändelseskall bokföringen grundas på handling som härrör från affärshändelsen ellersärskilt upprättas med uppgifter om denna, verifikation. Stor vikt läggs vid entillförlitlig verifikationshantering. All bokföring skall ske enligtbokföringsmässiga grunder. I fråga om mindre rörelser gäller dock attbokföringen av fordringar och skulder kan ske på ett förenklat sätt. Årsbokslutetbestår av både resultaträkning och balansräkning. I företag med mer än tioanställda skall resultaträkningen ställas upp i s. k. staffelform. Frånskyldigheten att upprätta årsbokslut undantas enskilda näringsidkare som driversin verksamhet utan biträde av flera än två årsanställda och i vars rörelsebruttoomsättningen understiger . , bokföringsnämnden, har inrättats med uppgift att främjautvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentligaredovisning. Nämnden består av ordförande och nio andra ledamöter jämteersättare. Ledamöterna och ersättarna representerar myndigheter ochorganisationer som berörs av bokföringslagen, bl. a. riksskatteverket.Föreningen auktoriserade revisorer, , , hantverks- och industriorganisation (SHIO), LO ochTCO. finns ett kansli. Ibudgetpropositionen föreslås att i anslag till anvisas , vilket innebär en ökning med . iförhållande till anslaget för innevarande budgetår. Vid anslagsframställningenhar departementschefen beräknat medel för utökning av nämndens personal med enhandläggare. Resursförstärkningen syftar till att nämnden skall kunna fullgörasina funktioner på redovisningsområdet inte minst när det gäller att utvecklaoch anpassa företagens redovisning till medbestämmandelagstiftningensinformationskrav. Utskottetvill understryka vikten av att bokföringsnämnden ges sådana resurser attnämnden kan fullgöra de angelägna uppgifter som ålagts den. I likhet meddepartementschefen anser utskottet att anslaget till bokföringsnämnden förnästa budgetår bör ökas och utskottet tillstyrker förslaget tillmedelsanvisnihg. Utskottet vill emellertid tillägga att denpersonalförstärkning som anslaget ger utrymme för kan anses endast delvistillgodose nämndens behov av ökade resurser för genomförande av de projekt,vilka närmare redovisats för utskottet. När det statsfinansiella läget såmedger bör enligt utskottets mening näninden därför tillföras ytterligarepersonal. I motionen 1977/78: 259 yrkas att den ovan berördabestämmelsen i bokföringslagen om undantag från skyldighet att upprättaårsbokslut LU 1977/78:16 3 ändrasså att gränsen dras vid 20 gånger basbeloppet för november månad underbokföringsåret i stället för som f. n. vid . Till stöd för yrkandetframhåller motionärerna att inflationen sedan bokföringslagen antogs avriksdagen varit kraftigare än vad någon då torde ha befarat. Inflationen harmedfört att åtskilliga av de näringsidkare, i vars intresseundantagsbestämmelsen infördes, kommer att få en omsättning överstigande . och därigenom bli utestängda från de bokföringsmässiga lättnader somregeln ger. Näringsidkarnas kostnader för årsavslutning och upprättande avdeklarationer stiger härigenom, vilket är olyckligt i en situation dåsmåföretagsverksamheten redan är hårt trängd av den ekonomiska situationen m.m. Motionärerna anser att några allvarliga invändningar inte kan anföras motden yrkade ändringen i bokföringslagen, eftersom en anknytning till basbeloppredan används inom andra lagstiftningsområden för att täta ändringar av i lagangivna beloppsgränser skall kunna undvikas. Sommotionärerna påpekat införde man ifrågavarande undantagsregel i syfte atteliminera de nackdelar som en skyldighet att upprätta årsbokslut kunde befarasmedföra för småföretagarna. Regeln tillkom vid riksdagsbehandlingen avpropositionen 1975: 104 med förslag till ny bokföringslag m. m. och saknademotsvarighet i propositionen. Med anledning av propositionen hade väckts fleramotioner som syftade till att enskilda näringsidkare, som drev mindre rörelser,helt skulle undantas från bokföringsskyldighet, bl. a. en motion vari föreslogsatt gränsen för bokföringsskyldighet skulle dras vid företag med högst tvåhelårsanställ-da och med en omslutning på högst 20 gånger basbeloppet. godkända betänkande med anledning av propositionen (LU 1975/76:15) fann sig lagutskottet inte kunna förorda några generella undantag frånbokföringsskyldigheten. Utskottet ansåg det däremot befogat att beträffandesmåföretagarna tillstyrka vissa lättnader när det gällde reglerna om denlöpande bokföringen och årsbokslut. Beträffande skyldigheten att upprättaårsbokslut ansåg utskottet att en undantagslös regel skulle komma att innebäraen väsentligt ökad börda för småföretagen. De skulle också i stor utsträckningkomma att bli tvungna att anlita hjälp av bokföringsbyråer för att kunnaupprätta årsbokslut. Enligt utskottet skulle detta komma att medföra enkostnadsökning för de mindre näringsidkarna. Dessutom ansåg utskottet att detinte torde finnas lämpliga bokföringsbyråer i erforderlig utsträckning.Utskottet föreslog därför att från reglerna om årsbokslut borde undantasenskilda näringsidkare som drev sin verksamhet utan biträde av flera än tvåårsanställda personer och i vars rörelse bruttoomsättningssum-man understeg . Fråganom undantagsregelns tillämpningsområde blev åter föremål för överväganden isamband med att förelades förslag till vissa smärreändringar i bokföringslagen (prop. 1976/77: 18, LU 1977/78:16 4 LU1976/77: 12). Ändringarna avsåg bl. a. bestänimelserna om räkenskapsår för denäringsidkare som är undantagna från skyldigheten att upprätta årsbokslut.Under remissbehandlingen av de förslag som låg till grund för propositionenhade och redovisningskonsulenters förbundförordat att omsättningsgränsen i undantagsregeln skulle anknytas tillbasbeloppet. Med anledning härav framhöll departementschefen i propositionenatt regeln införts sedan ingående hade prövat frågan om hur rnanskulle tillgodose de mindre företagens önskemål om lättnader ibokföringsskyldigheten. Departementschefen var emellertid beredd att, om depraktiska erfarenheterna av lagens tillämpning så motiverar, återkomma medförslag om én modifiering av undantagsregelii. Sommotionärerna framhåller medför inflationen att tillämpningsområdet förundantagsregeln efter-hand begränsas, Enligt utskottets mening är dock deerfarenheter som hitintills föreligger från den praktiska till-lämpningen avbokföringslagen begränsade och ger inte tillfredsställande underlag förställningstagande till huruvida undantagsbestämmelsen bör ändras. Utskottetvill vidare i likhet med vad företrädare för bokföringsnämnden hävdat införutskottet, peka på att vissa praktiska olägenheter är förknippade med en sådananknytning till basbeloppet som förespråkas i motionen. Pågrund av det anförda anser utskottet att ett slutligt ställningstagande tillden fråga som tagits upp i motionen bör anstå. Med hänsyn till vad somuttalades i propositionen 1976/77: 18 utgår utskottet från att regeringen meduppmärksamhet följer utvecklingen på området och tar dé initiativ somerfarenheterna kan föranleda. Någon åtgärd från sida med anledningav motionen är inte påkallad. I motionen 1977/78: 1471 tas upp frågor omföretagsrevisorns ställning och uppgifter. Iåtskillig lagstiftning på associationsrättens område finns regler om revisionav ett företags eller en organisations ekonomiska förvaltning samt omobligatorisk medverkan av en eller flera revisorer. Revisionen skall normaltomfatta granskning såväl av rörelsens räkenskaper som av företagsledningensförvaltning. Någon klar skiljelinje lär inte kunna dras mellan dessagranskningsområderi, utan de torde i praktiken delvis täcka varandra. Inte baraårsrevision skall ske utan i princip även en löpande revision. I samband medexempelvis försäljning av ett företag eller andra genomgripande förändringarkan specialrevision behöva företas. Lagstadgadskyldighet att ha revisor åvilar f. n. i huvudsak endast företag som drivs iaktiebolagsform, ekonomiska föreningar samt bank-och försäkringsrörelser.Revisorn utses i allmänhet av företagets beslutande organ. Enligtaktiebolagslägen (1975: 1385) skall sålunda bolagsstämman välja åtminstone enrevisor. En minoritet av aktieägarna kan dock påkalla att skallutse ytterligare en revisor. LU 1977/78:16 5 slagav företag, nämligen affärsbanker, sparbanker, centralkassor förjordbrukskredit och försäkringsbolag, skall obligatoriskt finnas offentligarevisorer. Sådan offentlig revisor utses av bankinspektionen resp.försäkringsinspektionen. Revisornskall vara fristående i förhållande till det företag han reviderar. Hanskontrollfunktion är riktad mot företagsledningen. Han skall därvid inte barabevaka ägarnas intressen utan också övervaka att regler till skydd förborgenärer, aktieköpande allmänhet och anställda iakttas samt att samhälletsintressen inte åsidosätts. lagstiftning som reglerar skyldigheten att ha revisor föreskrivs attrevisorn skall uppfylla vissa allmänna fordringar. Beträffande en del företaggäller härutöver att revisorn skall ha särskilda kvalifikationer; 11, ex.aktiebolag med ett bundet eget kapital av minst en. miljon kronor skall minsten av revisorerna vara auktoriserad eller godkänd. I vissa bolag måste enrevisor alltid vara aiiktoriserad. Imotionen hänvisas till att en rad åtgärdéi: vidtagits somsyftat till att förbättra företagsrevisionen och öka insynen i företagen.Enligt motionärerna är det viktigt att detta reformarbete full följs. Enallmän översyn av reglerna om företagsrevision bör därför sättas i gång under1978. Icentrum för en sådan översyn bör stå frågorna om företagsrevisorns allmännaställning och hans ansvar gentemot olika intressenter. Utredningen bör enligtmotionären sikta till en lösning som garanterar revisorn en helt oberoendeställning i förhållande till dem som han skaU kontrollera. Motionären anservidare att utredningen bör diskutera olika åtgärder som kan förbättrarevisionens kvalitet. Hit hör bl. a. en utökad tillsynsverksamhet, framtagandeav föreskrifter och anvisningar samt insatser för bättre utbildning.Utredningen bör fastställa vilka resurser som behövs för att klara önskvärdaåtgärder på detta område. Det är enligt motionären naturligt att utredningenockså ägnar stort intresse åt revisorns rapportering samt revisionensinriktning, innehåll och omfattning. Utredningen bör pröva om revisorerna kanlämna större bidrag till samhällets kamp mot skatteflykt och skattefusk.Utredningsarbetet bör självfallet bedrivas i nära kontakt medrevisorsorganisationerna, eftersom dessa bedriver ett värdefullt arbete för attförbättra revisionens kvalitet och stärka revisorernas självständighet. Attden nya aktiebolagslagen varit i kraft anser motionäreninte vara ett hinder för igångsättandet av en utredning om företagsrevisionen. Tvärtom är det angeläget attsnarast vidareutveckla, revisionen på den nya lagstiftningens grund. Inteheller pågående utredningsarbete som berör revisionsfrågor torde kunna ansesutgöra skäl mot den begärda översynen; Medhänvisning till det anförda yrkar motionären att hos regeringen skallbegära en översyn av företagsrevisionen. LU1977/78:16 6 Som motionären påpekat har statsmakterna undersenare år vidtagit en rad åtgärder för att stärka företagsrevisorns ställningoch öka insynen i företagen. Sålunda har kommerskollegium tilluppgift att meddela auktorisation och godkännande av revisor samt att utövatillsyn över de kvalificerade revisorernas verksamhet. En ny aktiebolagslag harträtt i kraft dén , vilket bl. a. innebär att plikten att hakvalificerad revisor utvidgats, att Jävsreglerna skärpts och att en väsentligtöppnare redovisning numera krävs. Vidare har en ny bokföringslag införts ochden särskilda bokföringsnämnden inrättats med uppgift att främja utvecklingenav god redovisningssed. Här kan också nämnas lagstiftningen ömstyrelserepresentation för samhället och de anställda samt medbestämmandelagensom ger de anställda rätt till information om företagens ekonomiskaförhållanden och till insyn i bokföringen. motionen berörda frågan om företagsrevisorns ställning har flera gångertagits upp till överväganden i olika sammanhang. En närmare redogörelse förspörsmålets tidigare behandling finns intagen i lagutskottets betänkande LU1977/78:1, vartill hänvisas. I har spörsmålet aktualiseratsmotionsvägen åren 19721974. Motionerna har avslagits på närmare ibetänkandena NU 1972: 63 och 1973: 47, samt LU 1974: 29 anförda skäl. Ar1977 kom frågan åter under prövning med anledning av en av JanBergqvist väckt motion vari yrkades att länsstyrelse skulle få rätt att utseminst en revisor i varje företag som är skyldigt att ha revisor. I det ovannämnda betänkandet LU 1977/78: 1 framhölllagutskottet att det var en nödvändig förutsättning för att företagsrevisornskulle kunna fullgöra sin uppgift som opartisk granskningsman att han intog ensjälvständig ställning inte bara i förhållande till styrelse och verkställandedirektör utan också till bolagsstämman eller motsvarande organ. Utskottetville därför kraftigt stryka under betydelsen av att revisorn garanteras enoberoende ställning. Från denna synpunkt kunde det synas vara en svaghet attdet är bolags- eller föreningsstämmans uppgift att tillsätta revisor. I sammanhangetpåpekade utskottet dock att revisorn i första hand är ägarnas ellerhuvudmännens kontrollorgan gentemot den verkställande ledningen och styrelsensamtidigt som han också skall tillvarata andra intressen. Den nuvarandeordningen hade såvitt -känt inte inneburit några nackdelar när det gällerrevisorns möjligheter att opartiskt granska företaget. Utskottet anfördevidare ätt frågan om offentliga revisorer fått stå tillbaka för de lagstiftningsåtgärdersoih vidtagits för att revisorns ställning skulle förbättras och insynen iföretagen ökas samt erinrade om att regeringen beslutat att ett avsamarbetsutredningen framlagt förslag om offentliga revisorer inteskulle föranleda aågon åtgärd eftersom behovet av sådana revisorer minskatgenom de LU 1977/78:16 7 Några nya omständigheter som borde föranleda att bedömafrågan annorlunda hade då inte förekommit. Utskottet uttalade vidare att detkunde ifrågasättas om fördelarna med offentliga revisorer var så stora att devägde upp de nackdelar som kunde befaras komma att uppstå. Pågrund av det anförda ansåg utskottet att man då inte borde ta upp frågan om offentligarevisorer till närmare prövning. Flertalet remissinstanser hade också ställtsig avvisande till motionsförslaget. De erfarenheter av den nya lagstiftningensom förelåg var begränsade och gav inte underlag för en bedömning av omytterligare åtgärder på företagsrevisionens område var erforderliga. Utskottetförutsatte att regeringen med uppmärksamhet följde utvecklingen på området ochtog de initiativ som kunde visa sig erforderliga. Utskottet framhöll vidare attdet utredningsarbete som bedrivs av bolagskommitté, stiftelseutredningenoch utredningen om utländska övertaganden av svenska företag hade näraanknytning till det spörsmål som tagits upp i motionen. a. pröva i vilken utsträckning handelsbolag, enskilda näringsidkare ochbokföringspliktiga stiftelser bör ha revisor och om särskildakvalifikationskrav bör uppställas på revisor i större företag. I utredningen omutländska övertaganden av svenska företag hade enligt vad utskottet erfaritfrågan om offentlig revision av utlandsägda företag i aktualiserats. Utskottet hemställde attriksdagen skulle avslå motionen. till betänkandet fogad reservation hemställde de vid ärendets handläggning deltagande socialdemokratiska ledamöterna att en allmän översyn av den lagstiftning som reglerar företagsrevisionen borde kom ma till stånd. Översynen skulle syfta till att skapa garantier för en opar tisk och från informationssynpunkt ändamålsenlig bokföring. Reserva tionen överensstämmer i allt väsentligt med det nu aktuella motions yrkandet. Utskottets hemställanbifölls av . mening är de skäl som sålunda anfördes mot en all män översyn av företagsrevisionen alltjämt bärande. Några omständig heter som bör föranleda ett ändrat ställningstagande från sida har inte tillkommit sedan frågan prövades för knappt . Utskottet vill också peka på att det i motionen berörda spörs målet om revisorernas ställning'har samband med den översyn av lag stiftningen mot den organiserade och den ekonomiska kriminaliteten som brottsförebyggande rådet f. n. genomför på regeringens uppdrag. Under översynsarbetet har sålunda frågan om revisorernas ställning aktualiserats och övervägs olika åtgärder för att garantera deras obe roende. På grund av det anförda avstyrker utskottet bifall till motionen 1471. LU 1977/78:16 8 1. att tillBokföringsnämnden för /79 anvisar ett förslagsanslag av 930 000kr., 2. beträffande skyldighet attupprätta årsbokslut att avslår motionen 1977/78: 259, 3. beträffande översyn avföretagsrevisionen att avslår motionen 1977/78:1471. Närvarande:Ivan (), (). (), (),(), (), i (s), SonjaFredgardh (c), (), ()*, (),(), (), () och OlleAulin (m)*. *Ej närvarande vid betänkandets justering. avLennart , , , i , AkeGillslröm, och (samtliga s) som anser dels att den del av utskottets yttrande som börjarpå s. 6 med orden "Den i" och slutar på s. 7 med orden "motionen1471" bort ha följande lydelse: Somovan berörts skall olika intressen beaktas vid revisionen av ett företagsverksamhet. Det är därför en nödvändig förutsättning för att revisorn skallkunna fullgöra uppgiften som opartisk granskningsman att han intar en oberoendeställning inte bara i förhållande till styrelse och verkställande direktör utanockså till bolagsstämman eller motsvarande organ. Som framhölls avföredragande statsrådet under förarbetena till aktiebolagslagen och som ocksåuttalades av utskottet vid behandlingen av en motion om företagsrevisionkan det från denna synpunkt vara en svaghet att det är bolagsstämmans uppgiftatt tillsätta revisor. Detta kan leda till att revisorn trots allt blir benägenatt vid sin granskning inte stöta sig med de aktieägare som representerarstämmomajoriteten. Utskottet vill också peka på vad kommerskollegium anförde isitt remissyttrande över den aktuella motionen, nämligen att kollegieti något tillsynsärende funnit förhållandena vara sådana att det synts uppenbartatt revisorn fallit undan för en LU 1977/78:16 9 företagsledningvars verksamhet han haft att granska. Med utgångspunkt i erfarenheterna fråntillsynsverksamheten hävdade kollegiet att om revisorn utsågs av annan än dengranskade det i många fall skulle medföra att kontrollaspekten ägnades störreuppmärksamhet från den utsedde revisorns sida. Också löntagarorganisationernahade i sina remissyttranden understrukit betydelsen av att revisorns ställningförstärks. Pågrund av det anförda anser utskottet i likhet med motionären att starka skältalar för att revisorn bör garanteras en oberoende ställning. Frågan omrevisorns ställning är emellertid som kommerskollegium framhöll attbetrakta som blott en del av ett stort och hitintills outrett frågekomplex,nämligen spörsmålen om revisorns allmänna ställning och ansvar gentemotföretagets olika intressen, hans möjlighet och skyldighet att rapportera,revisionens och revisionsberättelsens inriktning, innehåll och omfattning.Enligt utskottets mening är det angeläget att också dessa spörsmål blir föremålför närmare överväganden. Utskottet anser därför att, som motionärenföreslagit, en översyn av företagsrevisionen bör komma till stånd.Utredningsarbetet bör bedrivas jämsides och i nära samråd med det arbete somför närvarande pågår inom 1974 års bolagskommitté och stiftelseutredningen.Likaså bör utredningen ha nära kontakt med revisorsorganisationerna. Icentrum för översynen bör stå frågorna om företagsrevisorns allmänna ställningoch ansvar gentemot olika intressenter. Härvid bör eftersträvas en lösning somgaranterar revisorn en helt oberoende ställning i förhållande till dem hanskall kontrollera. Olika åtgärder som kan förbättra revisionens kvalitet, bl.a. ökad tillsynsverksamhet, framtagande av föreskrifter och anvisningar samtinsatser för bättre utbildning, bör vidare övervägas. I samband härmed bör enundersökning också ske av vilka resurser som krävs för att önskvärda åtgärderskall kunna genomföras. Stor uppmärksamhet bör också ägnas åt revisornsrapportering samt åt revisionens inriktning, innehåll och omfattning. Enangelägen uppgift bör vidare vara att pröva om revisorn kan lämna större bidragtill samhällets kamp mot skattebrottslighet. Vad utskottet sålunda anförtbör ges regeringen till känna. delsatt utskottet under 3. bort hemställa 3. beträffande översyn av företagsrevisionen attriksdagen med bifall till motionen 1977/78: 1471 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört om en översyn på företagsrevisionens område.