bet · G101UbU12 · 1977-12-31 00:00:00 — betänkande 1977/78:12 medanledning av propositionen 1977/78:14 om utbildning på musikområdet jämtemotioner I propositionen 1977/78:14 har regeringen() efter föredragning av statsrådet föreslagit att 1. godkänna de riktlinjer för enreform av utbildningen på musikområdet som förordats i propositionen, 2. besluta att musikerlinjen skallfå inrättas inom sektorn för utbildning för kultur- och informationsyrken, 3. godkänna de riktlinjer förlokalisering och dimensionering av musikutbildningen som förordats ipropositionen, 4. bemyndiga regeringen att beslutaom organisationen av musiklärarlinjerna i , , ochÖrebro i enlighet med vad som anförts i propositionen. Propositionen innehåller principförslag tillreformering av den högre musikutbildningen. beslutade att enreform av den högre musikutbildningen skulle genomföras successivt med /72. Den sista etappen av reformen skall nu enligt förslagetgenomföras fr. o. m. /79. Denhögre musikutbildningen föreslås anordnas på tre allmänna utbildningslinjer,nämligen musiklärarlinjen, musikerlinjen och kyrkomusikerlinjen. Linjernaskall byggas upp med en för alla gemensam bas-. utbildning, följd avfördjupningsutbildning och tillvalskurser. Musiklärarlinjenskall enligt förslaget omfatta kurser om sammanlagt 160 poäng. I linjen ingårutbildning för alla lärarfunktioner, dvs. lärare i musik för grundskola,gymnasieskola och musikskola, samt ledare eller lärare förmusikverksamhet i form av studiecirklar, annan fri grupp verksamhet m. m.Utbildningen skall enligt förslaget ge kompetens för uppgifter inom flera avdessa verksamhetsforiner. Inom musiklärarlinjen skall vidare utbildas läraresom kombinerar undervisning i musik med undervisning i annat ämne, s. k.tvåämneslärare, instrumental- och ensemblelärare samt sång- och rytmiklärare. Musikerlinjenföreslås omfatta kurser om sammanlagt 160 poäng. Utbildningen på musikerlinjenskall ge de studerande möjlighet att förena yrkesroller som instrumentalisteller sångare och som arrangör, komponist eller ensembleledare. Till såväl musiklärar- sommusikerlinjen skall knytas bl. 1 1977/78. UbU 1977/78:12 2 terandeutbildning och särskilda kurser som är kortare än grundutbildningen. Tilldessa linjer skall också enligt förslaget knytas påbyggnadsutbildning. Kyrkomusikerlinjensom inrättades skall enligt förslaget fungera i oförändrat skick. Propositioneninnehåller vidare vissa principiella förslag som rör dels musikutbildningensmål och innehåll, dels förslag om den högre musikutbildningens dimensioneringoch lokalisering. Utbildning av lärare i musik skall enligt förslaget anordnasi , , , , och . Den nuvarandeutbildningen vid Svenska skall ingå imusiklärarutbildningen i . Musikerlinjen och kyrkomusikerlinjenföreslås, liksom , anordnas i , och . Motionerväckta under allmänna motionstiden vid /77 1976/77: 102 av m. fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen ger till känna vad i motionen anförts om behovetav en norrländsk musikhögskola, 1976/77: 370 av () och PerStjernström (c) vari yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna att en musik-terapeututbildning bör lokaliseras till i enlighetmed vad som anförts i motionen, 1976/77: 1160 av m. fl. (s) variyrkas att beslutar att som sin mening ge regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av 1. att den framtidamusikerutbildningen i knyts till , 2. att byggs ut tillfullständig musikhögskola, 1976/77: 1168 av m. fl. (s) variyrkas att hos regeringen begär förslag om att statsbidrag skall utgåtill läns landstings högre musikskola. Motionerväckta med anledning av propositionen 1977/78: 82 av () vari yrkas attriksdagen vid behandling av propositionen 1977/78: 14 beslutar att enmusikhögskola lokaliseras till , 1977/78:107 av m. fl. (s) vari yrkas 1. att beslutar attmusiklärarutbildning skall förläggas till fr. o. m. , 2. att ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om förhandlingar angående de ekonomiskavillkoren. UbU 1977/78:12 3 1977/78:108 av m. fl. (c, m, fp) vari yrkas 1. att beslutar attmusiklärarutbildning skall förläggas till fr. o. m. , 2. att ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om förhandlingar angående de ekonomiskavillkoren, 1977/78: 109 av m. fl. (m, s,c, fp, vpk) vari yrkas att beslutar att musiklärarutbildning skallanordnas även i i enlighet med förslag från organisationskommitténför högre musikutbildning, 1977/78: 120 av () och BörjeNilsson (s) vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförs om musikstudier för handikappade elever vid , 1977/78: 137 av () vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad som i motionen anförs beträffandeutbyggnad av förberedande musikutbildning, 1977/78:138 av m. fl. (vpk) vari yrkas 1. attriksdagen hos regeringen hemställer om att förslag till en sam manhållen reform av musikutbildningen på olika nivåer föreläggs och att detta bör innehålla förslag a) om ett statsbidragssystem tillden kommunala för att säkra en utbyggnad till hög och jämn standardöver hela landet, b) om åtgärder för att inrättamusiklinjer inom gymnasieskolan och kompletterande specialkurser i enlighet medförslag från organisationskommittén för högre musikutbildning, c) om ändring avantagningssystemet till gymnasieskolans musiklinjer, för att inte elever medsärskild musikbegåvning skall utestängas av formella skäl, d) omen utbyggnad av den kompletterande musikutbildningen, bl. a. i syfte att ge möjlighet för dem som tjänstgör som musiklärare utan att ha formell kompetens att utan inkomstminskning få sådan, e) omstudiestipendier för bl. a. frilansmusiker som önskar genomgå kompletterande utbildning, 2. attriksdagen uttalar att i det under punkt 1 nämnda förslaget även bör ingå en seriös behandling av och konkreta ställningstaganden till övriga av organisationskommittén i betänkandet (SOU 1976: 33) Musi kenmänniskansamhället avgivna förslag. beslutade (prop. 1970:25, SU1970: i08, rskr 1970: 274) att en reform av den högre musikutbildningen skullegenom- It 1977/78. UbU 1977/78:12 4 förassuccessivt med början /72. Beslutet omfattade vissaförhållandevis utförliga riktlinjer för utbildningens struktur och innehåll,uppdelning på utbildningslinjer och studietid för olika utbildningar. Som enföljd av riksdagsbeslutet tillsattes organisationskommittén för högremusikutbildning (OMUS). I riksdagsbeslutet angavs att OMUS skulle utgå från atthögre musikutbildning skulle anordnas, förutom vid de statliga musikhögskolorna,också vid Folkliga tniisikskolan i , iPiteå och musikpedagogiska institut under förutsättning att godtagbaraöverenskommelser kunde träffas med huvudmännen för dessa skolor. OMUS skulleockså avge förslag beträffande utbildningen vid Svenska iStockholm. OMUShar överlämnat sina förslag i form av ett principbetänkande (SOU1976: 33) Musiken människan samhället. OMUS har vidare avgivitett delbetänkande (Ds U 1977: 15) Dimensionering och lokalisering av den högremusikutbildningen. Dessa båda betänkanden utgör grund för propositionen1977/78: 14 om utbildning på musikområdet. Utskottet ansluter sig till uppfattningen ipropositionen 1977/78: 14 att en reform av musikutbildningen inte bara är enutbildningspolitisk utan också en kulturpolitisk fråga. Utskottet delar vidareuppfattningen att musikutbildningens ansvarsområde bör vidgas till att omfattamusiklivets alla väsentliga repertoarområden. Detta vidgade ansvarsområdebegränsar inte den högre musikutbildningens primära uppgift att befordrayrkeskunnande i form av instrumentala och vokala färdigheter på hög nivå. OMUS'studieorganisatoriska förslag innebär att musikutbildning anordnas på i förstahand tre allmänna utbildningslinjer, nämligen musiklärarlinjen, musikerlinjenoch kyrkomusikerlinjen. Enligt propositionen bör dessa linjer på det sätt OMUSföreslår byggas upp med en för alla gemensam basutbildning, följd avfördjupningsutbildning och tillvals-kurser. EnligtOMUS' förslag skall på musiklärarlinjen anordnas ettämnesutbildning av lärarei musik för grundskola och gymnasieskola samt för musikskola liksomutbildning av ledare eller lärare för musikverksamhet i form av studiecirklar,annan fri gruppverksamhet m. m. OMUS räknar vidare med att instrumental- ochensemblelärare samt sång- och rytmiklärare skall utbildas på denna linje.Därutöver skall utbildas lärare som skall kombinera undervisning i musik medundervisning i annat ämne, s. k. tvåämneslärare. Utskottet utgår från att detär avsikten att den del av lärarutbildningen som inte gäller ämnet musik utansvenska, engelska m. fl. ämnen skall anordnas i anslutning till av riksdageninrättad ämneslärarlinje (prop. 1975/76: 89, UbU 1975/76: 26, rskr 1975/76:268). UbU 1977/78:12 5 Den i propositionen förordademusiklärarutbildningen tillstyrker utskottet. Den bör enligt utskottetsuppfattning kunna resultera i en förbättring av det svåra läge sommusikundervisningen i skolan har befunnit sig i bl. a. på grund aven besvärande brist på behöriga musiklärare. Enligt vad utskottet erfaritkommer frågan om möjlighet för musiklärare att kombinera tjänstgöring i skolaoch musikskola i en och samma tjänst att få sin lösning. Utskottet tillstyrker också vad som i propositionenanförts om musikerlinje och föreslår att tidigare inrättad musiklinje inomsektorn utbildning för kultur- och informationsyrken ersätts av enmusikerlinje omfattande kurser om sammanlagt 160 poäng. Behovet av differentieradstudietid för olika studiealternativ inom linjen bör kunna tillgodoses genomatt universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) eller, efter UHÄ:s bemyndigande,styrelsen för utbildningen utnyttjar sin möjlighet att inom ramen förtillgängliga resurser anordna utbildning inom linjen med annan längd än 160poäng. Vad som i propositionen anförts omkyrkomusikerlinjen föranleder ingen erinran från utskottets sida. OMUS utgår från att det inom linjerna skall finnasutrymme för en rad andra utbildningar än grundläggande musikutbildning av mertraditionellt slag. OMUS har utförligt motiverat varför de av kommitténföreslagna särskilda kurserna bör utgöra en permanent del av utbildningsverksamhetenoch få resurser inom sektorsanslagen. OMUS' förslag tillstyrks ipropositionen. Utskottet har inte något att erinra mot nänanda anordning. Utskottetvill i sammanhanget göra ett terminologiskt klarläggande. I propositionen1977/78: 14 om utbildning på musikområdet används i anslutning till OMUS'förslag termen linjeanknuten kurs för att beteckna kurser som ingår i linje(s. 114), medan linjeanknuten kurs i propositionen 1976/77: 59 om utbildningoch forskning inom högskolan m. m. avser sådan enstaka kurs som inte ingår ilinje men som av särskilda skäl bör vara så nära anknuten till en allmänutbildningslinje att kostnaden för den bör bestridas ur sektorsanslag (UbU 1976/77:20 s. 46 och 50). Den kompletterande, utbildning m. m. som beskrivs i musikutbildningspropositionen(s. 113 och 114) motsvarar såvitt utskottet kunnat finna dels kurs inom allmänutbildningslinje, dels i flertalet fall linjeanknuten kurs enligt definitioneni högskolepropositionen, dels enstaka kurs (4 kap. högskoleförordningen) sombekostas med medel från anslaget Lokala och individuella linjer och enstakakurser. Det är enligt utskottets mening önskvärt att skillnaderna mellan dessaolika slag av högskoleutbildning kommer till uttryck i föreskrifterna förmusikutbildningen. Vad slutligen gällerpåbyggnadsutbildning erinrar utskottet om att UbU 1977/78:12 ,; 6 påbyggnadslinjeInrättas först sedan fattat beslut om att sådan linje får inrättas. Vad så gäller den högre musikutbildningenslokalisering föreslås i propositionen att musikerutbildning ochkyrkomusikerutbildning liksom nu skall anordnas i , ochMalmö. Utbildning av lärare i musik skall anordnas i , ,, , och . Den nuvarande utbildningen vid skall ingå i musiklärarutbildningen i . Frågorom lokalisering tas upp i fem motioner. I motionerna 1976/77: 102, 1976/77:1160 och 1977/78: 82 yrkas att en musikhögskola förläggs till Norriand. Imotionen 1977/78: 109 föreslås att musiklärarutbildning skall anordnas även iLinköping i enlighet med OMUS' förslag. I motionen 1976/77: 370 föreslåsslutligen att musikterapeututbild-ning lokaliseras till . Nästanalla remissinstanser, som har yttrat sig över OMUS' förslag till dimensioneringav den högre musikutbildningen, anser i likhet med OMUS att musikerutbildningbör bedrivas på endast tre orter. Av pedagogiska och ekonomiska skäl måste enmusikutbildning som avser täcka nästan alla väsentliga repertoarområden inommusiklivet ha ett visst studerandeunderlag. En på så sätt breddadmusikutbildning kräver också mycket differentierade lärarresurser. Enlokalisering av musikutbildning till nya orter är därför enligt utskottetsmening inte möjlig , såvida man inte är villig att totalt ökautbildningskapaciteten för hela musikområdet utöver den nivå som OMUS förordat.Med hänvisning till vad som anförts och till ställningstagandena ipropositionen är utskottet inte nu berett förorda att beslut fattas om annantill lokaliserad högre musikutbildning än den i propositionenföreslagna musiklärarutbildningen i . Utskottet avstyrker alltsåmotionerna 1976/77: 102, 1976/77: 1160 och 1977/78: 82. Utskottetvill i detta sammanhang påpeka att inrättandet av musiklärarlinje i Framnäsoch i innebär att den yrkesutbildning, som fått anordnas vidde båda folkhögskolorna med statsbidrag för en lärartäthet av 8,0 lärartimmarper elevvecka, organisatoriskt förs ut ur folkhögskolans ram och att nuvarandemusikinstruktörs- och mu-sikpedagogutbildning på dessa orter anordnas inomramen för eller i anslutning till den nya musiklärarlinjen. Propositionensförslag påverkar i övrigt inte musikutbildningen inom folkhögskolan. OMUSföreslår att utbildning av lärare i musik och annat ämne skall anordnas viduniversitetet i . I propositionen anförs dels att det för närvarandeinte är aktuellt att förlägga utbildning av lärare i musik och annat ämne tillytterligare en ort, dels att takten för genomförandet av OMUS'dimensioneringsförslag får prövas i det årliga budgetarbetet. Med hänvisningtill vad OMUS anfört i ärendet anser utskottet att när det blir aktuellt, attsatsa på musiklärarutbildning på UbU 1977/78:12 7 ytterligareen ort finns det skäl att förlägga musiklärarutbildning till . Meddetta uttalande föreslår utskottet att avslår motionen 1977/78: 109om musiklärarutbildning i ., OMUShar i sitt principbetänkande på flera sätt uppmärksammat behovet av utbildningför musikterapeutisk verksamhet. Den moderna rytmikpedagogikens synsätt och metodikgör enligt OMUS att rytmiklärare börjat få allt större betydelse påmusikundervisningens olika stadier, inom musikterapins olika områden och förinsatser inom omsorgsverksamheten. OMUS' förslag innebär att denrytmiklärarutbildning som anordnas i och i den 1 juli 1978skall inordnas i musiklärarlinjen som en särskild variant. Sådan utbildningbör enligt OMUS senare komma till stånd på flera orter i landet. OMUS avser dåi första hand sådana orter som har annan musikutbildning. Det är enligt OMUSsvårt att förlägga utbildning inom musikområdet till nya orter där det intefinns differentierade lärarresurser och ett studerandeantal som garanterar attutbildningen fungerar organisatoriskt och pedagogiskt. Med hänvisning till detanförda och till vad som i, propositionen anförs om kompletterandemusikutbildning vid t. ex. folkhögskola föreslår utskottet att riksdagenavslår motionen 1976/77: 370 om förläggning av musikterapeututbildning tillÖstersund. Regeringen bör under de förutsättningar som anges ipropositionen få besluta om hur organisationen inom högskolan skall utformasför musiklärarlinjen i , , och . Enligtmotionerna 1977/78: 107 och 1977/78: 108 bör statlig musiklärarutbildninganordnas i fr. o. m. och förhandlingar härom omedelbarttas upp av staten med huvudmännen för musikpedagogiska institut. Enligtvad utskottet erfarit förbereder regeringen under förutsättning avriksdagens bifall till propositionen 1977/78: 14 ett uppdrag till statensförhandlingsnämnd beträffande förhandlingar om musiklärarlinje med huvudmännenför Folkliga , Fram näs folkhögskola. och musikpedagogiska institut. I fråga om ekonomiskaåtaganden för staten krävs godkännande. Eventuella medelsbehov förmusiklärarlinjen /79 bör enUgt utskottet övergångsvis kunnatillgodoses med medel från anslaget Oförutsedda utgifter och senare genom förslagtill om medel på tilläggsbudget. bör bemyndiga regeringenatt träffa erforderliga avtal. Medhänvisning till det anförda anser utskottet, som bedömer det vara väsentligtatt förhandlingarna bedrivs med skyndsamhet, att bör avslå motionerna1977/78: 107 och 1977/78: 108. Med förberedande musikutbildning avser OMUS alla deolika möjligheter till utbildning, genom vilken blivande högskolestuderandekan UbU 1977/78:12 8 skaffasig de musikaliska förkunskaper som krävs för att bli antagen tillhögskoleutbildning på musikområdet. Den förberedande musikutbildningen bestårav musikskola enligt uppgift från finnssådan numera i nästan samtliga kommuner , musiklinje och högre specialkurs imusik vid vissa gymnasieskolor, lägre musikkurser vid vissa folkhögskolor,studieförbundens musikcirklar, kurser m. m. anordnade av olika organisationersamt privatstudier. har lagt fram en omfattande materialsamling förkommunernas planering av den frivilliga musikundervisningen, benämnd "Denkommunala ". Den kommunala omfattar enligtriktlinjerna en grundkurs samt ett antal ämneskurser, som utgör huvuddelen avmusikskolans verksamhet. Det totala elevantalet i den kommunala musikskolanuppgick till ca en tredjedel av antalet elever i , dvs. merän 300 000. Det bör påpekas att den kommunala även tar emot gymnasieskoleeleveroch vuxna. Enligtmotionen 1977/78: 138 bör det vara en kulturpolitisk målsättning att bygga utden kommunala så att den får dels en hög och jämn kvalitet i helalandet, dels en sådan omfattning att alla som så önskar kan delta iverksamheten. I yrkandet 1 a i motionen begärs ett särskilt statsbidrag tillden kommunala , skilt från s. k. förstärkningsresurs. Genomdet arbete på central nivå som har utförts av år 1976har det skapats gemensamma riktlinjer för planeringen av arbetet inommusikskolan i de olika kommunerna. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt det bl. a. för rekryteringen till den högre musikutbildningen är mycketviktigt att den kommunala får en hög och jämn standard i hela landet.Av propositionen framgår att frågan om visst statligt stöd till den kommunalamusikskolan prövas inom . Med hänvisning härtill anser utskottetatt motionen 1977/78: 138 yrkandet 1 a inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Imotionen 1977/78: 138 erinras om att det finns 180 intagningsplatser tillgymnasieskolans tvååriga musiklinje och 90 intagningsplatser till den ettårigaspecialkurs i musik, som är påbyggnadsutbildning till musiklinjen. Antaletplatser vid lägre musikkurser vid folkhögskolor är ungefär 200. En jämförelsemellan antalet intagningsplatser inom högskoleutbildningen, vilket beräknastill 500550 platser , och antalet intagningsplatser till nämndaförberedande utbildning visar enligt motionärerna att den förberedandemusikutbildningen är under-dimensionerad. I motionen yrkas (yrkandet 1 b) attdet inrättas minst en musiklinje i gymnasieskolan i varje län och högrespecialkurs i musik på varje större ort. UbU 1977/78:12 9 Även i motionen 1977/78: 137 föreslås en ökadsatsning på förberedande musikutbildning i hela landet. Gymnasieskolansmusiklinje och den högre specialkursen i musik bör enligt motionären byggas utsnabbt. Norrlandslänen anses därvid böra prioriteras. Riksdagenhar beslutat att den försöksvis anordnade musikutbildningen igymnasieskolan fr. o. m. /78 skall organiseras i form av entvåårig musiklinje och en kompletterande ettårig specialkurs (prop.1976/77:100, UbU 1976/77:17 s. 8, rskr 1976/77: 158). I anslagsframställningenför /79 föreslår () att musiklinjen byggsut med ytterligare 90 intagnings-platser till sammanlagt 270 platser. Inomgymnasieskolans s. k. lilla ram föreslår SÖ för samma budgetår ytterligare tvåklasser av den högre specialkursen i musik, dvs. en ökning med 60intagningsplatser till sammanlagt 150 platser i påbyggnadsutbildningen. Utskottetanser i likhet med föredraganden att en förstärkning av den förberedande musikutbildningenbör ske successivt. Förberedande musikutbildning kan ske i många olika former.Innevarande budgetår utgår extra stöd till musikundervisning vid folkhögskolaför totalt i form av . Den enatypen av förberedande utbildning kan komplettera den andra. Arbetet med attkartlägga och sprida information om möjligheterna till förberedandemusikutbildning som uppfyller de särskilda förkunskapskraven för tillträdetill högre musikutbildning är en uppgift för högskolan. Utskottet utgår frånatt UHÄ därvid biträder högskolorna i den utsträckning som behövs. Medhänvisning till det anförda och då budgetpropositionens förslag bör avvaktasavstyrker utskottet motionen 1977/78: 138 yrkandet 1 b och motionen 1977/78:137. Vadbeträffar urval till gymnasieskolans musiklinje gäller samma regler fördenna studieväg som för andra studievägar inom gymnasieskolan. Utskottet harerfarit att frågan om viktning av musikbetyget vid urval till musiklinje vidtidigare tillfälle diskuterats inom SÖ. Studie-och yrkesorienteringen igrundskolan som den bedrivs leder enligt SÖ i flertalet faU till attendast musikbegåvade söker sig till musiklinjen. Om det visar sig att detföreligger behov att modifiera nuvarande principer för urval till musiklinjenanser utskottet att det bör ankomma på SÖ att vidta erforderliga åtgärder. Medhänvisning till vad som anförts föreslår utskottet att avslårmotionen 1977/78:138 yrkandet 1 c om ändring av nuvarande urvalsregler i syfteatt tillmäta musikbegåvning ökad vikt. Kopparbergsläns landstings högre musikskola omfattar tvåårig musikutbildning somförbereder för inträde till bl. a. musikhögskola. OMUS framför i betänkandetMusiken människan samhället (SOU 1976: 33 s. 237) olika förslag att lösafrågan om statsbidrag till skolan, bl. UbU 1911 m: 12 10 attorganisera skolan som extern folkhögskolekurs ansluten till' landstingetsfolkhögskola Fornby. Utskottet har noterat att SÖ enligt propositionen skallfå i uppdrag att pröva frågan om statsbidrag till skolan. Med hänvisninghärtill anser utskottet, som finner det angeläget att den i motionenaktualiserade frågan får en snar lösning, att bör avslå motionen1976/77: 1168 angående förslag om statsbidrag till läns landstingshögre musikskola. Medhänvisning till vad som anförts dels i propositionen 1976/77: 55 omfolkhögskolan beträffande de handikappades folkhögskolestudier, dels i förevarandeproposition om möjligheter till musikundervisning inom folkhögskolan avstyrkerutskottet motionen 1977/78: 120 om musikstudier för handikappade vid vissfolkhögskola. Vad som i propositionen anförts om kompletterandeutbildning och musikpedagogiskt utvecklingsarbete föranleder inte någon erinranfrån utskottets sida. Densärskilda utbildningen för icke-behöriga musiklärare i skolväsendet, den s. k.SMU-utbildningen, bedrivs enligt vad utskottet erfarit i sådana former attkursdeltagarna inte behöver vidkännas lönebortfall. Med hänvisning härtillavstyrker, utskottet motionen 1977/78: 138 yrkandet 1 d. Yrkandet1 e om studiestipendier i motionen 1977/78: 138 bör avslås med hänvisning tillvad som i propositionen anförts om möjlighet till konstnärsbidrag. Reformenav den högre musikutbildningen innebär så pass genomgripande förändringar attden behöver förberedas genom fortsatta centrala insatser och ett fortsattplaneringsarbete på central nivå. Enligt propositionen skall UHÄ få i uppdragatt fullfölja det arbete som OMUS har svarat för. Då utskottet utgårfrån att UHÄ därvid tar till vara och vidareutvecklar de olika förslag frånOMUS som kan bedömas leda till ytterligare förbättringar av utbildningen påmusikområdet anser utskottet att bör avslå motionen 1977/78:138yrkandet 2 om behandling av vissa förslag från OMUS. Åberopandedet anförda hemställer utskottet