bet · G101UbU4 · 1977-12-31 00:00:00 — utbildningsutskottets betänkande 1977/78: 4 med anledning av motioner om skolstart m. m. UbU1977/78: 4 1976/77: 760 av ()och () vari yrkas att hos regeringen anhåller omutredning av förutsättningarna för en sänkt skolpliktsålder och flexibelintagning till årskurs 1, 1976/77: 789 av m. fl. (m) vari yrkas 1. att antar följande såsom bilaga tillmotionen fogade för slag till Lag om ändring i skollagen (1962: 319): Nuvarande lydelse Motionärernas förslag .30 § För barn, som är bosatt i riket,gäller skolplikt. Skolplikt inträder med början Skolplikt inträder vårterminen av höstterminen det kalenderår, ellerhöstterminen det kalenderår, då barnet fyller , och upp- dåbarnet fyller , och upp hör, om den ej fullgjorts dessför- hör,om den ej fullgjorts dessför innan, med utgången av vårter- innan, medutgången av vårtermi- minen det kalenderår, då barnet nen detkalenderår, då barnet fyl- fyller . För barn som på grund av syn-,hörsel- eller talskada icke kan följa undervisningen i upphör dockskolplikten senast vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet . 32 § Barn, som ej uppnått skolplikts- Barn, som ejuppnått skolplikts åldern men som finnes ha för åldernmen som finnes ha för skolgång erforderlig mognad, må skolgångerforderlig mognad, må tillåtas att börja skolgång i grund- tillåtasatt börja skolgång i grund skolan höstterminen det kalender- skolanvårterminen eller höstter- år, då barnet fyller . minendet kalenderår, då barnet Har skolpliktigt barn ej nått denmognad som fordras för att deltaga i undervisningen i , må dessskolgång med föräldrarnas medgivande uppskjutas . Om intagning / vissa fall vart- Om intagning samt i annat årav elever i vissa fall varje halvår eller vart- gäller vad regeringen därom för- annat år av elever i ordnar. gäller vad regeringen därom för- 2. att till regeringenuttalar att bör ta initiativ till ett praktiskt utveckhngsarbete i'skolväsendet i vad gäller 1 1977/78. UbU1977/78: 4 2 grundskoleintagning varje termin och en grundskoleundervisningutan strikta årskursgränser, 3. att riksdagentill regeringen uttalar att bör få i uppdrag att utarbetaanvisningar för syskonklasser på låg-och mellanstadier(s/S-klasser) för att dels grundskoleintagning varje termin, dels låg- ochmellanstadieundervisning utan strikta årskursgränser skall bli möjlig, 4. att riksdagentill regeringen uttalar att bör få i uppdrag attvidareutveckla nuvarande organisation för årskurslös högstadieundervisning. I inträder skolplikt medbörjan av höstterminen det kalenderår då barnet fyller . I motionen1976/77: 760 anförs att barnen börjar skolan vid en lägre ålder i många andraländer. Genom en sänkning av skolpliktsäldern i vårt land skulle det blimöjligt att ta till vara barns vilja och förmåga till inlärning under en mycketreceptiv del av deras liv. Barns utveckling påverkas numera av bl. a.television och radio och allmänt sett rikare kontakter människor emellan.Härigenom har, menar motionärerna, barnens allmänorientering ökat och därmedockså deras beredskap för en tidigare skolstart. a. denna motiveringyrkas att man genom försöksverksamhet och utredningsarbete prövar frågan om ensänkning av skolpliktsåldern till . En sänkt skolpliktsålder skulle somvärdefull bieffekt enligt motionärerna få dels att förskolans resurser blirtillgängliga för en ny årsklass förskolebarn, dels att högstadiets elever ettår tidigare än övergår från till studier som desjälva valt eller till förvärvslivet. Vissa problem på högstadiet som hängersamman med elevernas tilltagande skolleda skulledärmed minska. Den ettåriga allmänna förskolan för sexåringar omfattarrhinst och totalt . Inom socialstyrelsenpågår arbete med att utge "Arbetsplan för förskolan".Arbetsplanen ges ut i en serie som omfattar en introduktionsdel samt ett antalmetod- och temadelar. Verksamheten i förskolan skall enligt arbetsplanenpräglas av ett dialogpedagogiskt arbetssätt. Ett antal försök till samverkan mellan förskola ochgrundskola pågår . Den erforderliga omfattningen av dennasamverkan är liksom för övrigt utformningen till viss del beroende av yttrefaktorer, t. ex. förskolans geografiska och lokala placering i förhållandetill lågstadiet. Utskottet har redan tidigare kunnat notera att vissa kommunereftersträvar lokalmässig samordning för ätt främja en samverkan mellan förskolaoch lågstadium (jfr UbU 1974: 11 s. 35). har en försöksverksarnhet med integrering av UbU1977/78: 4 3 förskola och lågstadium startats i kommun.Försöksverksamheten innebär att barn i åldrarna deltartillsammans i en verksamhet som omfattar inslag från både förskola och skola.Årskurser markeras ej i verksamheten och barnens levnadsålder utgör ingenpermanent grupperingsgrund. Verksamheten leds av dels förskollärare, delslågstadielärare och arbetsenheten beräknas fullt utbyggd omfatta 45 barn. Måletär att finna vägar för en årskurslös verksamhet och att söka sammanlänkaförskolans och skolans arbetssätt och verksamhetsinnehåll. Från en på så sätt integrerad för- och grundskola ärsteget inte långt till en skolstart vid ungefär ålder. Resultatet avnämnda och annan liknande försöksverksamhet bör enligt utskottets mening avvaktasinnan ställning tas till frågan om en utredning av förutsättningarna för attsänka skolpliktsåldern till . Även om skolstarten internationellt settär sen i är utskottet således inte, med hänvisning till pågåendesamverkanförsök på förskolans och skolans område, berett att tillstyrkamotionen 1976/77: 760 i denna del. I motionen 1976/77: 789 föreslås enkomplettering av skollagen, så att ett barn kan bli skolpliktigt även medbörjan av vårterminen det kalenderår det fyller . Skolpliktsåldern kommerdärmed att inträda det kalenderår då barnet fyller . Motionärernasförslag innebär ökad flexibilitet i vad gäller sjuåringars skolstart på så sättatt barn, för vilka detta passar, kan få börja skolan en termin tidigare än förnärvarande utan särskilda undersökningar och utan att utgöra undantag från vadsom anses normalt. Den intagning till varje termin som föreslås imotionen, förutsätts bli kombinerad med möjlighet till intagning tillhögstadiet också . Frågan om försöksverksamhet med intagningtill varje termin behandlas också i motionen 1976/77: 760. Frågan om ändring av skolstarten från nuvarande en tilltvå gånger togs upp i motionen 1975/76: 272. I sitt yttrandeöver motionen avstyrkte utskottet en utredning i ärendet med erinran om deorganisatoriska och ekonomiska konsekvenserna för skolväsendet (UbU 1975/76:30). och skola har hos regeringenhemställt om en utredning om terminsvis intagning till . Skolstyrelseni har tillskrivit regeringenbeträffande tillsättande av en utredningsgrupp för försöksverksamhet med deladintagning till årskurs 1. Enligt propositionen 1973: 136 om förskoleverksamhetensuppbyggnad och organisation (s. 77) bör förskolan när barnen går över från förskolantill lågstadiet kunna ge upplysningar om var barnet befinner sig t. ex.beträffande språklig utveckling och övriga ämnen som behandlats. UbU1977/78: 4 4 och vilka erfarenheter barnen fått på olika områden (SoU1973: 30, rskr 1973: 372). Om skolplikt stadgas i 30 § skollagen följande:"Skolplikt inträder med början av höstterminen det kalenderår, då barnetfyller ." Om skolstarten sägs i 32 § skollagen bl. a.: "Barnsom ej uppnått skolpliktsåldern men som finnes ha för skolgång erforderligmognad, må tillåtas att börja sin skolgång i höstterminen detkalenderår, då barnet fyller ." Oavsett bestämmelsen om skolpliktens inträde utgörföreskrifterna i skollagen inte hinder för att barn tas in till årskurs 1 medbörjan av vårterminen det kalenderår de fyller , om förutsättningar finnsför kommun att anordna sådan intagning och om berörda föräldrar har önskemål omintagning (jfr bedömningen av föräldrars uppfattning ombarnens behov vid uppskov med skolstart, prop. 1975/76: 39 s. 231). Kravet påläkarundersökning m. m. av barnen enligt 2 kap. 10 § skolförordningen gällerdock i detta fall eftersom nuvarande regelsystem för skolstart bygger påprincipen om höstterminsintagning. Undantag från skolförordningensbestämmelser om läkarundersökning m. m. bör vid eventuell försöksverksamhetmed vårterminsintagning kunna medges av regeringen. Förutsättningarna attfölja skolarbetet torde i princip vara desamma för det barn som börjar skolanden vårtermin under vilken det fyller som för det barn som börjar skolanden hösttermin under vilken det fyller . Intagning i gymnasieskolan även till vårterminenförekommer inom vissa grundskoleanknutna studievägar om 14 terminer, bl. Det fanns i gymnasieskolan enligt uppgift från SÖ ca 3 200 intagningsplatserav detta slag för . Utredningen (U 1976: 10) om den gymnasialautbildningen skall enligt sina direktiv pröva frågan om kontinuerlig intagningtill gymnasieskolan. Terminsvis intagning till kan ge barnytterligare två möjligheter att välja den mest gynnsamma tidpunkten förskolstart, nämligen dels vårterminen det år barnet fyller , delsvårterminen . Med hänvisning till de initiativ som RiksförbundetHem och skola och skolstyrelsen i tagit hos regeringen till en utredningom försöksverksamhet med grundskoleintagning varje termin anser utskottet attmotionen 1976/77: 760 i denna del och motionen 1976/77: 789 yrkandena 2 och 3 imotsvarande del inte bör föranleda någon åtgärd. Med erinran omnämnda utredningsinitiativ föreslås att inte heller förslaget i motionen 1976/77:789 yrkandet 1 om ändring av skollagen föranleder någon åtgärd. Även frågor som gällerarbetsformerna i behandlas i motionen 1976/77: 789. Enligtifrågavarande motion skulle grundskoleundervisning utan strik- UbU1977/78: 4 5 ta årskursgränser innebära ökade möjligheter för skolanatt ta hänsyn till barns individuella utveckling under en flerårsperiod.Motionärerna föreslår att initiativ tas till undervisning i s. k. syskonklasser,i första hand på låg- och mellanstadierna. I sådana klasser får barnen varatillsammans med jämnåriga som de har möjlighet att upplevarelationer med såväl yngre som äldre kamrater. Motionärerna erinrar omPedagogiska rapporter (1976: 55 och 56) från och lärarhögskolani , enligt vilka barn i b/B-klasser bättre än barn i vanliga klasser lärsig både att arbeta självständigt och att ta hand om varandra. Denutbildningsresurs som de äldre eleverna utgör, säger motionärerna, kan i ensyskonklass utnyttjas och de nybörjare som tillförs syskonklassenkommer till en redan etablerad grupp där de kan hjälpas till rätta på ett sättsom knappast är möjligt när en lärare ensam skall ta hand om 2025 nybörjare. I propositionen 1975/76: 39 om skolans inre arbete m. m.(s. 235) anförs bl. a. följande: "Med hänsyn till elevernaspersonlighetsutveckling är det en fördel om skolan kan ordna så att elever iolika åldrar får tillfälle att arbeta och vara tillsammans. I en gruppsammansatt av elever i olika åldrar och med individuella skillnader kan man fåökade sociala och känslomässiga relationer mellan eleverna. I de fall det ärorganisatoriskt möjligt bör elever ur olika årskurser kunna ingå i samma arbetsenheter. "anslöt sig härtill och konstaterade att en sådan vertikalarbetsenhet kan utvecklas till ett årskurslöst stadium (UbU 1975/76: 30, rskr1975/76: 367). Vidare gjorde utskottet i nämnda betänkande ett uttalande omklassers och undervisningsgruppers storlek (s. 48). beslut med anledning av nyssnämnda propositioninnebär bl. a. ett nytt statsbidragssystem enligt vilket skilda arbetsformer igrundskolan kan prövas. Exempelvis kan arbetsenhet med elever från årskurserna1, 2 och 3 bildas, där klasslärare tillsammans med speciallärare arbetartillsammans och där varje klasslärare blir föreståndare för en klass med eleverfrån alla tre årskurserna (stadieklass). Motsvarande anordning kan göras påmellanstadiet. Enligt riktlinjerna för den pågående läroplansöversynen inomskolöverstyrelsen (SÖ) skall läroplanens huvudmoment för ämnen och ämnesgruppergöras gemensamma för samtliga stadier, vilket bör leda till en utjämning avårskurs- och stadiegränser. I de diskussioner som vid läroplansöversynen försbeträffande timplaner har man enligt vad utskottet erfarithittills arbetat med en timfördelning på stadierna, ej på årskurs. En sådantimför-delning torde inte bara underlätta utan också främja en verksamhet medstadieklass på låg- respektive mellanstadium. Lärarnas arbete medindividualiserad undervisning avser i stadieklass självfallet såväl lärostoffsom metod. Med hänvisning till vad som anförts om statsbidragssystem efter den1 och om stadieklass anser utskottet UbU1977/78: 4 6 att motionen 1976/77: 789 yrkandena 2 och 3 i vad de avsersyskonklass på låg- och mellanstadierna inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Projektet av årskurslöshögstadieundervisning startade /73 och har inneburit en omläggningtill årskurslös högstadieundervisning vid skolor i , , Hallen,och Tärna-by. Arbetsenheterna omfattar 5075 elever. Undervisningen ärstadie-planerad och innebär en stark individualisering speciellt i orienteringsämnenaoch svenska men även i matematik och språk. Den pedagogiska institutionen viduniversitetet i leder och utvärderar projektet, som finansieras av SÖ.De preliminära resultaten av försöket uppges vara positiva. Under förutsättningatt de resultat som slutligt redovisas under innevarande läsår ärtillfredsställande kommer enligt vad utskottet erfarit ett nytt projekt.Tillämpning av årskurslös undervisning på högstadium, att startaår . Då formerna för den årskurslösa högstadieundervisningen alltså kanförutsättas bli föremål för ytterligare utvecklingsarbete i ett antal kommuner med intresse för sådan undervisning, föreslårutskottet att motionen 1976/77: 789 yrkandet 4 inte föranleder någonriksdagens åtgärd. Åberopandedet anförda hemställer utskottet 1. att riksdagenbeträffande sänkning av skolpliktsåldern till avslår motionen 1976/77:760 i denna del, 2. att riksdagenbeträffande intagning till varje termin avslår motionen 1976/77:760 i denna del och motionen 1976/77: 789 yrkandet 1 samt yrkandena 2 och 3 idenna del, 3. att riksdagenbeträffande initiativ till syskonklass på låg- och mellanstadierna avslår motionen1976/77: 789 yrkandena 2 och 3 i denna del, 4. att riksdagenbeträffande initiativ till årskurslös högstadieundervisning avslår motionen1976/77: 789 yrkandet 4. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (),(), (), (), RolandSundgren (s), (), (), (),Hans Nyhage (m), () och ().