bet · G101LU1 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om opartisk företagsrevision I betänkandet behandlas motionen 1976/77:648 av JanBergqvist (s) vari tas upp ett spörsmål om utseende av förelagsrevisorer. Yttrandenöver motionen har inhämtats från kommerskollegium och iStockholms län. Kollegiet har bifogat en promemoria över en av auktoriseraderevisorn på kollegiets uppdrag utförd undersökning angåendeutseende av företagsrevisorer. På utskottets begäran har yttranden därjämteinkommit från . , ,, Föreningen auktoriserade revisorer och Svenska revisorssamfundet. Vidarehar yttrande avgivits av . CentralorganisationenSACO/SR har beretts tillfälle alt yttra sig men har avstått härifrån. 1 motionen framhålls att en livlig debattförekommit beträffande företagsrevisorns ställning ocharbetsuppgifter. I debatten har framförts krav om bl. a. alt flera förelag änf. n. bör vara skyldiga att bekosta revisor eller granskningsman och attrevisorns arbetsuppgifter bor vidgas. Enligt motionären har flera åtgärdervidtagits som tillgodoser de två nämnda kraven och är tiden nu mogen att ocksåett annat krav. som framförts i debatten, blir tillgodosett, nämligen attrevisorn ges en mera självständig ställning i förhållande till företagetsledning. Motionären anser det orimligt att revisorn som f. n. är fallet ipraktiken väljs av dem som han skall kontrollera. Han yrkar därför attlänsstyrelsen skall få rätt att utse minst en revisor i varje företag som ärskyldigt att ha revisor. Med revision förslås vanligen en granskning iefterhand av en viss ekonomisk förvaltning (räkenskaper ochförvaltningsåigärder). Man skiljer mellan intern och extern revision. Denförstnämnda formen innebär att ett företags, en organisations eller enmyndighets verksamhet, räkenskaper och kontrollanordningar forilöpandeövervakas av en inom enheten verksam revisionsavdelning. Den interna revisionentillgodoser förelagets eget behov 1 1977/78. LU1977/78: 1 2 av all kunna analysera kostnadsutvecklingen, lönsamhetenm. Den interne revisorn är ofta anställd i det företag där han utför sinkontrollverksamhet. En annan ställning än internrevisorn intar den externerevisorn. Denne skall vara frislående i förhållande till det förelag hanreviderar. Hans kontrollfunktion är riktad mot företagsledningen. Han skallsåledes bl. a. bevaka ägarnas intressen i förhållande till företagsledningen.Vidare skall han övervaka att regler till skydd för borgenärer och annan tredjeman (t. ex. anställda eller det allmänna) iakttas. En revision skall normall omfatta granskning såväl avrörelsens räkenskaper som av företagsledningens förvaltning. Någon klarskiljelinje lär inte kunna dras mellan dessa granskningsområden, utan de tordei praktiken delvis täcka varandra. Inte bara årsrevision skall ske ulan iprincip även en löpande revision. I samband med exempelvis försäljning av ettförelag eller andra genomgripande förändringar kan specialrevision behövaföretas. Revisionens formella del utgörs av dels sifferrevision,dels kontroll av alt formföreskrifter iakttas vid förvaltningsåigärder.Revisorns traditionella huvuduppgift är att granska årsredovisningen med däriintagen balansräkning och resultaträkningar jämte förvaltningsberättelse isåväl formella som materiella hänseenden saml företagets räkenskaper i övrigt. Efter hand har förvaltningsrevisionen tilldragit sig alltstörre intresse. Den anses vara en väsentlig uppgift för kvalificeraderevisorer, inte minst vidderas granskning av stora företag. Till grund för revisorns arbete ligger bl. a. förelagelsbokföring. Närmare bestämmelser om bokföring finns i bokföringslagen(1976:125). Enligt lagen är i princip alla näringsidkare bokföringsskyldiga. Ilagen finns utförliga regler om både löpande bokföring och årsbokslut. Vid sidan av den bokföringsskyldighet som följer avbokföringslagen finns i flera författningar regler om offentlig redovisningfrån företagens sida. Syftet med redovisningen är all lämna upplysningar omförelagets årsresultat, ekonomiska ställning m. m. som är av betydelse för enbedömning av förelagets utvecklingsmöjligheter. Sålunda är aktiebolag skyldigtall avge årsredovisning, som skall beslå av resultaträkning,balansräkning och förvaltningsberättelse, allt i enlighet med de närmare reglersom finns i aktiebolagslagen (1975:1385). Föreskrifter om offentlig redovisningfinns vidare i bl. a. lagen (1951:308)om ekonomiska föreningar och lagen(1955:183) om bankrörelse. En särskild nämnd, bokföringsnämnden, har inrättats meduppgift att främja utvecklingen av god redovisningssed i förelagens bokföringoch offentliga redovisning. De lagregler om revision som finnspå associationsrättens område behandlar extern revision. I åtskilliglagstiftning föreskrivs obligatorisk LU 1977/78:1 3 medverkanav en eller flera revisorer och ställs anspråk på att dessa skall uppfyllafordringar i olika avseenden. Lagsladgad skyldighet alt utse revisor åvilar i huvudsak förelag som drivs i aktiebolagsform, ekonomiska föreningar samlbank- och försäkringsrörelser. Del föreligger således inte skyldighet att utserevisor vid varje utövande av ekonomisk företagsamhet. Exempelvis behöver sådaninte tillsättas i handelsbolag, ideella föreningar eller enskilda firmor.Likväl är det vanligt all i stadgarna för exempelvis stiftelser och ideellaföreningar föreskrivs all revisor skall utses. Offentligarevisorer finns obligatoriskt i vissa slag av företag, nämligen i affärsbanker,sparbanker, centralkassor för jordbrukskredit och försäkringsbolag. Sådanoffentlig revisor utses av bankinspektionen resp. försäkringsinspektionen ochutför inte någon separat revision utan ingår i del kollekliv som ombesörjerrevisionen. Så till vida intar dock den av bankinspektionen utsedde revisorn ensärställning all han skall följa en av bankinspektionen utfärdad instruktion.Motivet för systemet med offentliga revisorer i banker och försäkringsbolag äri första hand att de betydande insaltar- och försäkringslagarintressena isådana förelag skall skyddas. Ettförelags räkenskaper och andra handlingar kan vidare bli föremål för revisionfrån statliga myndigheter enligt bestämmelserna om taxeringsrevision itaxeringslagen (1956:623). Sådan revision får ske för kontroll av deklarations-och uppgiftsskyldighet i enlighet med lagen eller för att beredabeskatlningsmyndighel upplysningar till ledning vid beslut om taxering ellerefterlaxering. Dennya aktiebolagslagens regler om revision och redovisning innebär i förhållandelill äldre lag all plikten atl ha kvalificerad revisor utvidgats saml all enväsentligt öppnare redovisning numera krävs. Lagensbestämmelserom revision innehåller i huvudsak följande. Revisor väljs avbolagsstämman. Skall fiera revisorer utses kan i bolagsordningen bestämmas altnågon eller några av dem skall utses i annan ordning. Revisorns uppdrag gällerför den tid som anges i bolagsordningen. En minoritet av aktieägare kan påbolagsstämman begära att skall utse ytterligare en revisor föratt med övriga revisorer delta i revisionen. Mandatperioden för avlänsstyrelsen uisedd revisor utgår vid den ordinarie bolagsstämman undernäsiföljande räkenskapsår. I fråga om revisors kvali-fi) LU 1977/78: 1 4 Inte heller kan en anställd i den revisionsfirma som brukarhjälpa bolaget med bokföringen vara revisor i bolaget. Jävsreglerna hindrarockså atl den som slår i skuld till bolaget eller annat bolag i samma koncernblir revisor. Vidare gäller alt en person, som enligt jävsreglerna inte fårvara revisor i ett moderbolag, inte heller kan vara revisoråt ett dotterbolag.Iakttas inte reglerna i aktiebolagslagen om revisors kvalifikationer ellerbehörighet eller bestämmelser i bolagsordning om revisorernas antal ochbehörighet får länsstyrelse på anmälan förordna behörig revisor. Revisorernautövar sin granskning inte bara i aktieägarnas intresse. Revisor är skyldig altse lill att bolaget iakttar de bestämmelser i aktiebolagslagen ellerbolagsordningen som avseratt skydda bolagels borgenärer, anställda och denaklieköpande allmänheten. Detsamma gäller i fråga om de bestämmelser i lagensom avser atl ge skydd för enskilda aktieägare. Även del allmännas intressemåste beaktas under revisionen. Detåligger revisorerna all granska bolagets årsredovisning och räkenskaper.Revisorerna skall också granska styrelsens och verkställande direktörensförvaltning, s. k. förvaltningsrevision. Del tillkommer dock inte revisorernaalt kritisera den ekonomiska lämpligheten av förvaltningsåigärder i vidare månän då åtgärderna kan tänkas föranleda vägrad ansvarsfrihet och skadeståndstalaneller eljest framstå såsom pliktöverlrädelser eller pliktförsummelser frånbolagsledningens sida. Förvarje räkenskapsår skall revisorerna avge en revisionsberättelse lill bolagetsstyrelse. I berättelsen skall bl. a. anges om styrelseledamot ellerverkställande direktör handlat i strid med aktiebolagslagen eller bolagsordningen.Vidare skall revisorn teckna en hänvisning till revisionsberättelsen påårsredovisningen. Enligtföreningslagen utses revisor på föreningsstämman såvida inte annat anges istadgarna. På begäran av föreningsstämman eller en minoritet av deröstberättigade kan utse revisor. I föreningslagen finns vidarevissa bestämmelser om behörighet all vara revisor och om jäv. Reglerna är dockinte så långtgående som aktiebolagslagens. a. saknas motsvarighet tillaktiebolagslagens krav på alt revisor i viss fall skall vara auktoriserad ellergodkänd. Iakttas inte föreningslagens behörighels- och jävsbesiämmelser skalllänsstyrelsen på anmälan förordna revisorer. Förutsättningarna för atl en revisor skall bliauktoriserad eller godkänd anges inte i den associationsrättsligalagstiftningen ulan framgår av förordningen (1973:221) om aukiorisaiion ochgodkännande av revisorer. I princip får revisionsverksamhet i utövas avenvar och titeln revisor är inte förbehållen någon särskild kategori. Underlång tid har handelskamrarna auktoriserat eller godkänt revisorer varigenomskapats tillgång till revisorer med dokumenterad yrkeskunnighel. År1973 överfördes handhavandel av auktorisalions- och godkännandefrågorna frånhandelskamrarna lill kommerskollegium. I samband därmed ändrades yrkesbeieckningen "godkänd granskningsman" till "godkänd LU 1977/78:1 5 revisor".I övrigt var reformen närmast av administrativ natur. Innehållet i nu gällandebestämmelser för ifrågavarande kategorier revisorer, ovan nämnda förordning ochkommerskollegiels revisorskungörelse (KFS 1973:6) överensstämmer också i stortmed handelskamrarnas revisorssladgar. För aukiorisaiion krävs dels teoretiskutbildning motsvarande ekonomexamen med viss specialinriktning av studierna,dels praktisk revisionsverksamhet. Godkännande som revisor kräverkunskaper motsvarande handelsgymna-sium/ekonomiskl gymnasium saml fem årspraktisk verksamhet inom redovisning och/eller revision. I författningarna gesvidare vissa regler för de kvalificerade revisorernas verksamhet. Vissaregler om samhällets insyn i företag För all bereda samhället möjligheter lill ökadinsyn i företagen har fiera åtgärder vidtagits. Enligt lagen(1976:350) om styrelserepre-senlation för samhället i aktiebolag, ekonomiskaföreningar och stiftelser har staten sålunda rätt att utse en ledamot och ensuppleant i styrelsen för ett visst antal aktiebolag och ekonomiska föreningar,som har särskild betydelse från allmän synpunkt, saml i vissa allmännyttigastiftelser. Vad gäller industriföretagen bör dock erinras om all regeringen iregeringsdeklarationen som avgavs (RD 1976/77:1-8 s. 43)förklarat sig inte ha för avsikt att placera statliga siyrelserepresenlanler istyrelserna. Staten får också förordna ett visst antal ledamöter i styrelsenför bankaktiebolag. Bestämmelser härom finns i lagen om bankrörelse. Vidaregäller enligt särskilda författningar atl anställda i aktiebolag, ekonomiskaföreningar, bankinslilut och försäkringsbolag har rätt atl utse ledamöter iförelagens styrelser. Lagen(1976:580)om medbestämmande i arbetslivet, som trädde i krafiden 1 januari1977, garanterar arbetstagarna en vidsträckt rätt till information om företagensom ett komplement lill förhandlingsrätten. Enligt medbestämmandelagen skallarbetsgivaren fortlöpande informera om bl. a. verksamhetens allmännautveckling, produklionsmässigt och ekonomiskt. Arbetstagarnas organisationerhar dessutom rätt alt få tillgång till bokföringshandlingar m. m. i denomfattning organisationerna behöver för alt tillvarata medlemmarnas gemensammaintressen. Arbetsgivaren är vidare skyldig att i skälig omfattning biträda medsammanställning av material och med annat utredningsarbete somarbetslagarparlen behöver för att kunna följa och bedöma utvecklingen iarbetsgivarens verksamhet. Det ankommer på arbetsmarknadens parter alt inomramen för medbestämmandelagen reglera hur inflytande och medbestämmande skallfördeläs i förelagen. I delta sammanhang kan erinras om all SAF, LO och PTK år1975 träffade en överenskommelse om ekonomikommilté och arbetsiagarkonsull.Avtalet, som inför avtalsförhandlingarna om medbestämmandefrågor sagts upp,innebar bl. a. alt en ekonomikommilté eller arbetsiagarkonsull skulletillsättas i företagen på begäran av de anställda i förelagsnämnden med 1*1977/78. LU 1977/78: 1 6 uppgiftatl följa företagets ekonomiska ställning och utveckling. I vissa fall Skulleockså en auktoriserad eller godkänd revisor kunna utses lill externarbetsiagarkonsull. Enligt avtalet skulle arbetsgivarna betala erforderligutbildning för arbetslagarledamöterna i ekonomikommilté och för arbetsiagarkonsull. Frågan om offentliga revisorer i förelagen hartidigare varit föremål för överväganden i olika sammanhang. Sålundaföreslog samarbelsutredningen i betänkandet (SOU 1970:41) Företag och samhälleatt regeringen som en försöksverksamhet skulle få möjlighet atl utse revisoreri vissa aktiebolag och ekonomiska föreningar. Den offentlige revisornsgranskning skulle enligt förslaget överensstämma med övriga revisorers. Hansuppgifi skulle vara att verka för största möjliga öppenhet i de revideradeföretagens årsredovisning samt atl tillse atl företagsledningens informationtill de anställda om företagets ekonomiska förhållanden fick en från deanställdas synpunkt lämplig utformning. Som motivering till förslaget anfördeutredningen bl. a. all revisorerna inte alltid hade den oberoende ställning somkrävdes för all de skulle kunna ge fullödig information om de revideradeföretagen. Ägarspridningen och bolagsstämmornas alltmer formella karaktärmedförde bl. a. att revisorerna om inte formellt så dock i praktiken mångagånger utsågs av dem vilkas verksamhet de skulle utöva tillsyn över, nämligenstyrelsen och verkställande direktören. Detta förhållande kunde enligt utredningensmening i tillspetsade situationer inte erbjuda tillräckliga garantier föropartisk och konstruktiv revision. Iproposilionen 1972:116 med förslag lill lag om slyrelserepresentalion för deanställda i aktiebolag och ekonomiska föreningar, m. m. anförde föredragandestatsrådet all samarbetsulredningens förslag om offentliga revisorer skulleberedas yllterligare och att även frågan om lönlagarrevisorer skulle behandlasi detta sammanhang. Frågantogs åter upp under förarbetena lill aktiebolagslagen. Föredragande statsrådetanförde därvid bl. a. följande (prop. 1975:103 s. 244). För egen del vill jag först understryka alt jagfinner del självklart alt revisorernas uppgifi inte bara är alt beaktaaktieägarnas intressen. Liksom f n. måsle revisorerna vid sin granskning ocksåägna stor uppmärksamhet ål i vad mån bolagsledningen beaktat samhällets, deanställdas och övriga borgenärers intressen. Del är också viktigt attrevisorerna beaktar den aktieköpande allmänhetens intressen i sammanhanget.Revisorerna måste följaktligen inta en självständig ställning inte bara iförhållande lill styrelse och verkställande direktör utan också i förhållandetill bolagsstämman. Från denna synpunkt kan det vara en svaghet all del ärbolagsstämmans uppgifi atl tillsätta revisorer. Detta kan nämligen leda tillatl revisorerna trots allt blir benägna alt inte vid sin granskning stöta sigmed de aktieägare som representerar stämmomajoriteten. Detta skulle kunna talaför att uppgiften all utse revisor eller åtminstone en av revisorerna bordeläggas på något utomstående organ. LU 1977/78:1 7 Statsrådet var emellertid inte berett att i delaktuella lagslifiningsärendel ta ställning till frågan. Isamband med framläggande av förslag lill den ovan redovisade lagstiftningenangående slyrelserepresentalion för samhället och de anställda i aktiebolag ochekonomiska föreningar m. m. 1975/76:166) beslöt regeringen den 18 mars1976 alt samarbelsuiredningens förslag om tillsättande av offentliga revisorerinte skulle föranleda någon åtgärd. Som skäl för beslutet åberopades allbehovet av offentliga revisorer minskal genom de vidgade möjligheterna tilloffentlig insyn i aktiebolag och ekonomiska föreningarsom den nya aktiebolagslagensaml förslagen till bokföringslag och lag om siyrelserepresentatlon församhället medgav. Iriksdagen har spörsmålet om revisorernas ställning lagils upp i motioner åren1972-1974. Motionerna har avslagits under hänvisning till pågående utredningar(se NU 1972:63 och 1973:47 saml LU 1974:29). Denår 1974 aktuella motionen remissbehandlades. framhöll i sittbetänkande med anledning av motion bl. a. följande. Trots all utskottet således ställer sig avvisandelill motionärernas förslag vill utskottet likväl inte bestrida alt motionenfäster uppmärksamheten på vissa problem som otvivelakligi föreligger påföretagsrevisionens område. I likhet med fiera av remissinstanserna kanutskottet i princip ansluta sig lill vad motionärerna anfört om betydelsen aven oberoende ställning för revisorerna. För att en opartisk revision i allalägen skall kunna garanteras, är del enligt utskottets uppfattning angelägetalt revisorerna intar en självständig ställning inte bara i förhållande tillstyrelse och verkställande direktör utan också i förhållande lillbolagsstämman. Från denna synpunkt kan del vara en svaghet alt del ärbolagsstämmans uppgift att tillsälta revisorer. Delta skulle i sin lur kunnatala för att uppgiften atl utse revisor eller åtminstone en av revisorernaborde läggas på något utomstående organ. Emellertid torde också vissa problemvara förknippade med atl det allmänna utser revisorer i privatägda förelag.Utskottet vill i detta sammanhang inte uttala sig om vilka vägar man börgå framföraltstärka revisorernas ställning. Del börerinrasom all samarbelsutredningenbedömde det som vanskligt alt med bestämdhet avgöra i vad mån fördelarna medoffentlig revision uppväger de länkbara nackdelarna och atl mot denna bakgrundutredningens förslag om offentliga revisorer föreslogs få försökskaraktär. Frågan kom åter upp i vid eninterpellationsdebati (RD 1975/76:76 s. 125). Dåvarande statsrådetCarl anförde därvid bl, a. följande som svar på en interpellation av JanBergqvist. Kritiken mot den nuvarande ordningen för utseendeav revisor går ut på atl revisorerna knappast kan få den oberoende ställningsom krävs för att de skall kunna ge en opartisk och fullödig information om dereviderade företagen. Jag kan i princip hålla med om atl systemet medbolagsstämmovalda revisorer inte är helt förenligt med kravet pä revisorernassjälvständiga ställning. Bedömningen av om man bör införa ett system medoffentliga revisorer är emellertid beroende bl. a. av vilket utbyte ett sådantsystem kan väntas ge ur informationssynpunkt. Hur stort utbytet blir beror isin tur på vilka uppgifter de offentliga revisorerna skall ha. LU 1977/78:1 8 De offentliga revisorerna som f n. finns i bankeroch försäkringsbolag utför inte någon separat revision ulan bildar tillsammansmed övriga revisorer ett kollekliv som gemensamt utför revisionen. Inte hellersamarbetsulredningens förslag innebar några förändringar med avseende pärevisorernas uppgifter och revisionsarbetets inriktning. Om den offentligerevisorns granskning och rapporteringsskyldighet i enlighet med del förslagetskulle överensstämma med övriga revisorers är det tveksamt om den förordadereformen verkligen på ett meningsfullt sätt skulle öka den information som nulämnas ut om förelagen. Revisorernaär i allmänhet ytterst försikliga med att offentligt anföra kritiska synpunkterutöver vad som obligatoriskt måsle framgå av revisionsberättelsen. Särskiltgäller detta om iakttagelser vid förvaltningsrevisionen. 1 stället brukarrevisorerna under hand framföra påpekanden lill bolagsledningen. Enligt minmening har revisorerna därvidlag visat en alltför stor försiktighet. Iförslaget till aktiebolagslag (proposilionen 1975:105) framhöll jag altrevisionsberättelsen med tiden kommer atl återspegla en fördjupad och utveckladförvaltningsrevision, eftersom revisorernas granskning skall ha den omfattningsom god revisionssed bjuder. På den punkten bör man emellertid, som jagframhöll i nyssnämnda lagstiftningsärendet, v. avvakta utvecklingen i praxis. Enligt statsrådet hade frågan om offentligarevisorer fatt stå tillbaka för andra lagstiftningsallernativ när del gälldealt lösa insynsfrågorna. Han pekade härvid pä bl. a. lagstiftning omslyrelsereperesenlalion för samhället och de anställda och ommedbestämmanderätt i arbetslivet samt erinrade omarbetsmarknadsorganisationernas överenskommelse om ekonomikommilté ocharbetstagarkonsulter. Statsrådet framhöll vidare att det var osäkert om manskulle vinna något på att parallellt med allt övrigt reformarbete också forceradenna fråga. Han var inte övertygad om att det blotta faktum att man byter utden instans som skall utse revisorer kommer all medföra de förändringar som varönskvärda. Del var måhända inte ens en så revolutionerande förändring om manskulle låta i stället för bolagsstämman utse en eller fierarevisorer. Fortfarandeskulle enligt statsrådet revisorernas uppgift vara densamma som i det gamlasystemet; en företagsekonomisk granskning, inriktad på atl företaget skall gevinst - låt vara att revisorerna skulle, åtminstone i vissa avseenden, beaktaockså andra intressen än kapitalägarnas. Han framhöll vidare att vi fortfarandeskulle ha samma kår av revisorer atl vända oss lill, samma tradition och sammayrkesmönster bland revisorerna att räkna med. Enligt statsrådets mening skulledet vara klokt atl avvakta de praktiska erfarenheterna av reformarbetet innanman beslöt om att bygga upp ytterligare ett informationssystem. Han var därförinte beredd alt då la ställning till frågan om det bör införas ett system medoffentliga revisorer i förelagen. LU 1977/78: 1 9 Enligt direktiven till bolagskommiité (Ju1974:21) som tillkallats för alt utreda frågor om handelsbolag m. m. skallutredningen bl. a. pröva i vad mån och i vilken omfattning handelsbolag,enskild näringsidkare och bokföringsplikliga stiftelser skall vara skyldiga attavge offentlig årsredovisning. Kommittén har vidare i uppdrag atl undersöka ivilken utsträckning bokföringsplikliga förelag av typen handelsbolag, enskildnäringsidkare och stiftelse bör ha revisor saml pröva om särskilda kvalifikationskravbör uppställas på revisorerna i de större företagen. Utredningen beräknasslutföra sill uppdrag . Fråganom skyldighet för stiftelser att avge offentlig redovisning berörs också avstiftelseutredningens (Ju 1975:01) uppdrag. Utredningen har alt pröva omslifielse skall tillåtas för varjehanda ändamål eller om institutetbör förbehållas ändamål som främjar ett allmänt intresse. I direktiven uttalasalt del särskilt i fråga om stiftelser med mera betydande tillgångar framstårsom angelägel att regler om bokföringsplikt och revision utformas. Desakkunniga bör vidare överväga vilka stiftelser som lämpligen bör undantas frånskyldighet all avge offentlig årsredovisning. I sistnämnda fråga skall desakkunniga samråda med bolagskommillén. Denår 1973 tillkallade utredningen (Ju 1973:17) om utländska övertaganden avsvenska förelag har till uppgifi alt företa en översyn av lagen (1916:156) omvissa inskränkningar i rätlen att förvärva fast egendom. Utredningens uppgifiär i första hand atl få fram instrument för kontroll över dels utländska uppköpav svenska förelag, dels utlandsägda företags verksamhet i .