bet · G101UU7 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om internationellt främjande av de mänskliga rättigheterna I motionen 1976/77:1059 av m. fi. (m,c, fp) hemställs att hos regeringen anhåller alt regeringen via FN,och andra mellanfolkliga instanser med skärpa verkar för ettfrämjande av tros-, tryck- och åsiktsfriheter i alla de stater som förbunditsig att hävda de mänskliga rättigheterna. Mot slutet av /76 behandladeutskottet ett antal motioner som i likhet med den aktuella motionen 1059 yrkadepå olika svenska initiativ på de mänskliga rättigheternas område. Utskottet gavi sitt betänkande (UU 1975/76:16) med anledning därav en utförlig redogörelseförbi. a. regeringsuttalanden i delta ämne och för förslag och annat agerandefrån svensk sida inom främst och vid den europeiskasäkerhets- och samarbetskonferensen (ESK). Hävdandetav grundläggande mänskliga rättigheter är ett centralt element iden svenska utrikespolitiken och bärs upp av en stark folkopinion i vårt land. senast hade anledning behandla dessa frågor har regeringen på olikasätt fullföljt den förut redovisade aktiviteten på detta område. Särskiltintresse har därvid kommit att knytas till de svenska framträdandena vid den nupågående s. k. uppföljningskonferensen till ESK som äger rum i . - Ocksåvid fjolårets och årets generalförsamling inom FN har fortsatt attdriva en rad mänskliga rättighetsfrågor. har i FN lagt fram ettresolutionsförslag om behandlingen av politiska föngar och har tidigare i hösti tredje utskottet fltt bifall till ett resolutionsförslag som ger för mänskliga rättigheter i uppdrag att utarbeta en konvention mottortyr. Frågan om dödsstraffets avskaffande har på nytt också aktualiseratsfrån svensk sida i FN. Sverigeär åter medlem av FN:s kommission för mänskligarättigheter för en treårsperiod och har även där möjlighet att föra de nämndafrågorna vidare. Kommissionen har bl. a. i direkt uppdrag att utarbeta ettförslag till en FN-deklaration om religiös ofördragsamhet, ett arbete som dockuppges gå mycket långsamt på grund av de starka meningsmotsättningar som råderkring ämnet. 1 1977/78. UU 1977/78:7 2 Motionärerna nämner även i sittyrkande. Utskottet vill i detta sammanhang konstatera att den europeiskakonventionen av angående skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna, i vilken bl. a. tros-, tryck-och åsiktsfriheterna ingår, utgör ett betydligt effektivare instrument för demänskliga rättigheternas iakttagande i de länder som berörs än dessmotsvarigheter på FN-ni vån (FN:s allmänna förklaring om mänskligarättigheter samt de båda internationella konventionerna av den 16 december 1966om medborgerliga och politiska rättigheter resp. om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter). En av förklaringarna härtill är givetvis att det förden europeiska konventionens tillämpning finns övervaknings- och domsorgan (bl.a. i form av en domstol och en särskild kommission till vilka påståddakränkningar kan hänskjutas), som saknar motsvarighet på FN-sidan. 1motionen ges exempel på kränkning av trosfriheten i . Dylikaingripanden eller övergrepp mot oliktänkande har varit förmål för storuppmärksamhet vid den förut nämnda uppföljningskonferensen i rörandeefterlevnaden av ESK:s slutakt och påtalades även i det svenskahuvudinlägget i konferensens inledningsskede . Fråganom Belgradmötet och skyddet av de mänskliga rättigheterna berördes i denregeringsdeklaration som inledde årets utrikesdebatt i den 30 mars.Utskottet vill med instämmande återge följande uttalanden i deklarationen,vilka synes åsyfta just sådana former av tros- och åsiktsövergrepp varommotionärerna talar: ---- Vihyser en stark medkänsla med människor som utsätts för förödmjukelse ochförföljelse därför att de vill ge uttryck åt sina åsikter i samhälleliga ochandra frågor, därför att de vill utöva sin religion, därför att de vill samlasoch gemensamt verka för politiska, fackliga eller andra mål. Vi beundrar dethjältemod som många visar i i sin kamp för dessa mänskligarättigheter. Om avspänningsprocessen skall fortsätta, krävs det attregeringarna tillgodoser och respekterar de enskilda människornas behov ochrättigheter. Därför anser vi att en kritik mot kränkningar av de mänskligarättigheterna inte skadar ulan gagnar avspänningsprocessen. Au skydda de mänskliga rättigheterna är inte enuppgift som är begränsad till dellagarkrets. Den är lika viktig för väridensalla folk, och vi måste öka ansträngningarna att vinna respekt för de förpliktelser som länderna åtagit sig i FN:s stadga och i deklarationen liksom i konventionerna om de mänskliga rättigheterna. Utskottet finner mot denna bakgrund syftet medmotionen 1059 tillgodosett. UU 1977/78:7 3 att anser motionen 1976/77:1059 besvaradmed vad utskottet anfört. Näiyarandevid ärendets slutbehandling: (), förste vice talmannen (), (), (), (), GertrudSigurdsen (s), (), (), (), AxelAndersson (s) och ().