bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — Emellertid måste de statligaverksamheter, som, när är förlagd till , kan inrymmas ilokalema i , i stället föriäggas till Nedre , om ärföriagd till . De förläggnings-alternativ som då föreliggertorde ej ge lägre årskostnader än de expansionsmöjligheter som kommunen ansettsig kunna ställa till förfogande. kostnader förexpansionslokaler är således oberoende av föriäggningsalternativ för riksdageneller högre för alternativ . Utredningen framhåller att det utöver de beräknadeinvesteringskostnaderna för en återflyttning i förvaliningsstyrelsensskrivelse 1975/76:20 angavs vissa reservationer för åtgärder som ej medlagils iinvesteringsberäkningen. Man framhåller nu att sedan systemhandlingamaupprättals har samtliga reservationer med undantag för arkeologisk utgrävningkostnadsberäknats. Delta synes dock ej korrekt eftersom sammanställningenunder punkt 5;2 ej redovisar några kostnader för följande reservationer iförvaltningsstyrelsens skrivelse 1975/76:20: Räntor under byggnads-riden,utvändig fasadbelysning, flyttningskostnader, grundförsiärkning och kostnaderför standardhöjande åtgärder beträffande Riksplan. Utredningen anger kostnaderna för investering ibyggnader lill . Det bör påpekas alt i delta belopp ingående del förombyggnad av gamla (68.720 ikr i prisläge ) synes medhänsyn lill den allmänna 40-procentiga byggnadskostnadsslegringenanmärkningsvärt låg både jämfört med förvaltningsslyrelsens skrivelse1975/76:20 (63.330 tkr i prisläge ) och jämfört med överslagsmässigllillämpbara yt- och volympriser. Inklusivede redovisade kostnaderna för inredning och teleutmstning erhållesinvesteringskostnaderna för en återflyttning till . KU 1977/78:23 116 angivitsfinns några ytteriigare reservationer som ej ingår i denna investeringskostnad. Kostnadernaför räntor upptogs i till 1596av de direkta investeringarna, dvs. exklusive projektering och administration.I detta fall erhålles därför kostnaderna för räntor till 32Mkr, (0,15 x (181,549-1-33,907) tkr). Kostnadernaför ut\änd\g fasadbelysning finns ej redovisade i någon av riksdagenshandlingar beträffande lokalfråga. Flyttningskostnadernaupptogs i lill , Kostnadernaför grundförstärkning, varmed avses flyttning av trösklarna mellan ochSaltsjön till eller motsvarande, finns ej redovisade, men torde blimycket höga. Kostnadernaför standardhöjande åtgärder beträffande Riksplan anges iförvaltningsstyrelsens skrivelse 1975/76:20 till . Inkluderasovanstående kalkylerade poster erhålles investeringskostnaderna för enåterfiyttning lill . I detta belopp ingår ej kostnader för utvändigfasadbelysning eller grundförstärkning. I beräkningen har ej heller beaktatsvärdet av kanslihuset före ombyggnad. Utredningen angeratt möjligheterna till ökadåleranvändning av befintliga inredningar och utrustning skall prövas i ettsenare skede. Med hänsyn till att montering av utrustning och inredning enligtden redovisade tidplanen i huvudsak måste ske ,som vårriksdagen pågår vid , synes del omöjligt atlundvika dubbelinvesteringar, Utredningens redovisning av det årligamedelsbehovet avser en investering om , Såsom redovisas under punkt 5,2är emellertid investeringen ca exklusive vissa tillkommande poster, Utredningen anger sig f n, inte kunna beaktakommunens erbjudande alt förvärva byggnaderna på då riksdagenoch förvaltningsstyrelsen inte uttryckt någon vilja till sådan överlåtelse.Det bör då framhållas att ej heller avvisat en .sådan lösning. Detsynes normalt att man i en allsidig utredning prövar olika möjligheter atlreducera kostnaderna för de alternativa projekt som studeras. Jämfört med attlägga ner för upprustning av samt dessutom framtidagmndförstärkning, utan att enligt utredningen få någon avkastning på dessapengar, bör del KU 1977/78:23 117 framståsom ett attraktivt alternativ atl överiåta fastigheterna i befintligt skicklill kommunen. Mot bakgrund av att ett av alternativen beträffande överiåtelse av faslighetema lill synes del vara ett näriiggandealternativ alt de fastigheter som ej längre behöver överlåles lillkommunen. 6.1Sammanfattning av årskostnadsberäkningar: Beräkningamaredovisas i detalj under avsnitt B i denna promemoria Utredningen anger atl kostnader för inredning ochteknisk utrustning har särredovisals då de inte hänförs tillinvesteringskostnader för en byggnad eller normall ingår i årskostnaden (hyran)för lokaler. Emellertid måste utredningens syfte vara alt ange årskostnadernaför de utrymmen som behöver för sin verksamhet i fulltfunktionsdugligt skick. Det har därvid ingen betydelse om kostnaden redovisassom årskostnad för lokaler, inredning eller utrustning. Iutredningen anges att livslängden för inredning och teleteknisk utrustning börbedömas lill med hänsyn till slitage, krav på modernisering och dentekniska utvecklingen, det senare speciellt på det teletekniska området.Utredningen anger all en myckel stor del av inredningen och utrustningen vidSergels Torg kommer atl utbytas eller renoveras från år1983. Eftersom den teletekniska utrustningen vid använts somreferensobjekt för med endast vissa modifieringar synes dockutredningens bedömning av livslängden för utrustningen vid . Även erfarenheterna från , innan flyttadetill , lorde tyda på en betydligt längre livslängd hos inredningoch utrustning än den av utredningen förutsatta. Sammanfattningsvistorde ej livslängden för inredning och teleteknisk utrustning i någon störreutsträckning skilja sig åt mellan och Helgeandsholms-allemaliven.Det blir i huvudsak fråga om en dubbelinvestering vid en återflyttning lillHelgeandsholmen. Utredningenhar exkluderai flyttningskostnader vid en återflyttning till Helgeandsholmenunder motivering att dessa kostnader motsvaras av kostnader för omflyttningarinom . Det synes helt orealistiskt all, som utredningengör, jämställa dessa kostnader. Kostnaderför av förvaltningskontoret genomförda mindre ombyggnader inom SergelTorgsfastighelen sedan inflyttningen 1970 har exkluderats. KU 1977/78:23 118 Givetvisskall så vara fallet, speciellt som utredningen anser sig kunna bortse frånhittills nedlagda kostnader för utredning och projektering av Helgeandsholmsallernalivet. SergelsTorg, allmänna förutsättningar för årskostnadsberäkning Utredningen anger att man för atl få en rättvisandejämförelse med projektet på har omräknat kapitalkostnadsdelen ikommunens hyresoffert lill kommunlåneräntans nivå , 9,8596. Skälettill att utredningen frångår de nu gällande räntesatserna för de upptagnaAP-fondslånen, 7,35 resp, 7,696, anges vara atl man kan vänta sig enkonvertering av lånen till en högre räntesats . 1linje med utredningens åtgärd att här göra bedömningar av framtida lånevillkorborde utredning ha försökt atl uppskatta framtida förändringar av de olikakostnadsposter som föreligger för de två föriäggningsalternaliven. Förföriäggningsalternaliven uppslår inga årskostnader med hänsynlill atl under alla förhållanden kommer alt kvarstanna vid SergelsTorg till denna tidpunkt. Årskostnader som avser en tidigare kalkyltidpunkt hardärför endast teoretiskt intresse. Förutsättningar och sammanställning avårskostnadsberäkning Med utgångspunkt från ovanstående har följandeförutsättningar tillämpats. Drift och underhållskostnaderna samtkonsumentprisindex antages öka med 8 96 r/r (totalt 659o) baserat påkonsumentprisindex' ökning under 1970-lalet (ca 8,596 r/r) Kapitalkostnader för upprustning avHelgeandsholmsbyggnaderna ingår ej med hänsyn till kommunens erbjudande atlförvärva dessa i befintligt skick och eftersom upprustningskostnaderna ej ärhelt oränlabla. Drift, underhåll ochuppvärmning 1,65 x 3 860 100 6 369 165 Kr Avskrivning 585 658 Kr Räntekostnad x 200000 000 19 700 000 Kr Annuitel på underskott 7 636 749 Kr Hyra för 2 600 kvmexpansion 2 600 x 965 2 509 000 Kr Summaårskostnad prisnivå 36 800 572 Kr KU 1977/78:23 119 Altköp av fastigheten vid Utredningens beräkningar lyder på attårskostnaderna för detta alternativ blir myckel lika alternativetlångtidsförhyrning varför någon framräkning ej gjorts i detta fall. förutsättningar och sammanställningav årskostnader Följande förutsättningar har tillämpats Beräkningen avser kalkyllidpunkten1983-10-01. Drift- och underhållskostnaderna samlkonsumentindex antages öka med 8 96 r/r (totalt 65 96) baserat påkonsumentprisindex' ökning under l970-talel(ca 8,596 r/r). Byggnadskostnadema antages öka med 10 %r/r(genomsnitlligl4,5årdvs. totalt 54 96) baserat på utvecklingen hosbygnadskonslnadsindex för förvaltningsbyggnader under 1970-talel (ca10,5 96 r/r) Investeringen per antages uppgå till 349Mkr minus kostnaden för säkerhetsanläggningen , dvs . Kapitalkostnaderna har upptagits föratl överensstämmelse med skall erhållas. Drift- och underhållskostnaderna samt kostnader förvärme och komfortkyla upptas med ett belopp /kvm lägenhetsyta. Skälsaknas all frångå de praktiska erfarenheterna från , speciellt somvissa underhållsarbeten, t. ex. fasadrenoveringar torde vara myckel dyrbara påHelgeandsholmen. Skälet till atl kapitalkostnaderna för alternativetHelgeandsholmen bör upptas i stället för 9,92 96 är följande.Utredningen utgår ifrån att AP-fondslånen som bidrar till finansieringen avSergels Torg -fastigheterna kommer att konverteras . Ensådan konvertering kan bara förväntas om nuvarande höga ränteläge består. Omnuvarande ränteläge beslår kan man dock även vänta sig en viss höjning avstatens normalränla (f n. ), som varit utgångspunkt för ränteberäkningeni utredningen för alternativet . Orsaken härtill är alt statensnormalränta anger statens historiska upplåningskoslnader. Normalräntan hardärför ej fullt ul anpassats till det höjda ränteläget . Avbetydelse i sammanhanget är även alt det verkliga avskrivningsbehovet sannoliktär något störte vid ombyggnadsprojekl än vid nya byggnader och i övrigtjämförbara förhållanden. Sammantaget lorde procentsatsen för kapitalkostnadernaej bli lägre för Helgeandsholmsallernalivet än för alternativet . Utredningenanger alt värdet av kanslihuset före ombyggnad utgör 1977-04-01.Härifrån skall enligt utredning avgå , som utgör eftersatt underhåll påfasligheten. Resterande värde skall enligt KU 1977/78:23 120 utredningenbelasta alternativ i årskostnadshänseende. Emellertid uppgårkanslihusels avkastningsvärde efter en uppmstning med till minst 50Mkr. Värdet före upprustningen utgör då ca , motsvarande en årskostnadav . Värdet kan räknas upp till 1983 med 5 96 r/r, totalt 37 96. Drift, underhåll ochuppvärmning 1,65x100x52 120 8 599 800 Kr 10,27 96 X 330300 000 X 1,54 52 240 000 Kr Kapitalkostnad på värde avkanslihuset 1,37x3 950 000 5 411 500 Kr Summaårskostnad prisnivå 66 251 300 Kr CUTREDNING AV VILLKOREN FÖR KVARLIGGANDE VID Utredningen föranleder ingen kommentar utöver vadsom anförts under tidigare avsnitt. Utredningen anger alt vid en föriäggningtill på måste kunna disponera fastigheterna HägernStörre 14 och 15. Utredningens kontakt med ägarna till dessatomträtlsfastigheler. och , har dockgivit vid handen att detta ej är möjligt då ägarna själva är i stort behov avexpansion. Utredningensslutsats av kontakterna med lomlrättshavarna synes dock felaktig. Om dessasjälva är i stort behov av expansion bör de med tillfredsställelse kunnagodtaga markanvisningar lill större projekt än de nuvarande fastigheterna,belägna inom andra kvarter. Möjligheterna alt fastigheterna Hägern Större 14och 15 skall kunna friställas för behov synes således goda.Härigenom kan tillgodose hela expansionsbehovet inom kvarteretHägern Större. 1övrigt föranleder byggnadskommitténs skrivelse ingen kommentar utöver vad somanförts under tidigare avsnitt. KU 1977/78:23 121 förvaltningsslyrelses byggnadskommittéhar redovisat resultatet av en fortsalt utredning av lokalfrågor.En granskning har gjorts av utredningsresultatet. Granskningen synes klarläggaatl utredningen felbedöml bl. a. expansionsmöjligheterna och kostnaderna för detvå alternativen, elt kvariiggande vid och en återflyttning lillHelgeandsholmen. Utredningenhävdar alt tillgänglighet och kostnader för expansionsmöjligheterna vidSergels Torg ej är lika förmånliga som för projektet på Helgeandsholmen.Emellertid utgörs expansionsmöjligheterna i av ålderdomligasmåfastigheter, som har sammanbyggts i samband med modernisering. Resultatetharblivit komplicerade inre kommunikationeroch härigenom mindre godtillgänglighet. Expansionsmöjligheterna vid är däremot modernakontorshus med god tillgänglighet. Eftersom expansionsmöjligheterna i GamlaStan ej ger nettolillskolt till kronans lokalförsörjning måsteersättningslokaler anskaffas på Nedre . De föriäggningsalternativ somdå föreligger torde ej ge lägre årskostnader än de expansionsmöjligheter somkommunen angivit. Utredningenanger årskostnaden för en återflyttning till till ,medan ett kvariiggande vid ger årskostnader om ca 37,5 Mkr.Beloppen avser kalkyltidpunkten . Emellertiduppstår inga årskostnader för föriäggningsalternaliven medhänsyn lill alt underalla förhållanden kommeratt kvarstanna vidSergels Torg till denna tidpunkt. Det väsentliga är därför hur årskostnadernakan bedömas , Kalkyler redovisas enligt vilka årskostnaderna för enåterflyttning till utgör ca , medan ett kvariiggande vidSergels Torg ger årskostnader om ca , Beloppen avser nominella priser år1983, KU 1977/78:23 122 Överiämnarhärmed våra kommentarer till vissa kritiska synpunkter på riksdagshusutredningensom framförts. Underbilaga I kommentarer till Stockholmsfastighetskontors PM av Underbilaga 2 kommentarer till vissa sakuppgifter imotioner med anledning av förvaltningsstyrelsens förslag 1977/78:5 Underbilaga 3 diagram visande index ochränteutveckling , marknadshyrors läge i cityområdel saml modell förberäkning av ränta Underbilaga 4 jämförandebedömning av inflyttningshyra 1983 Underbilaga 5 PM betr. nuvarande hyresgäster iriksbyggnaderna på Underbilaga 6 PM betr. expansionsyior vid SergelsTorg resp. Underbilaga 7 uppdrag till byggnadsstyrelsen1976-11-18 avseende planeringsarbetet i för KU 1977/78:23 123 Kommentarermed anledning av fastighetskontors PM angående riksdagensfiirvaltningsstyrelses utredning av lokalfrågor 1 del följande redovisas punkt för punktkommentarer till fastighetskontors PM. 2Lokalprogram, tekniska program m m Utredningen har endast redovisat möjligheterna förriksdagen all få eget skyddsmm inom fastigheten, vilket sålunda ej kan anordnastill rimlig kostnad. Då beslut tagits att bevara riksdagsbyggnadernakommer kravet alt på lång sikt säkra den befintliga grundläggningen i form avplankruslsbäddar och träpålar, som visat sig vara i mycket gott skick,oberoende av riksbyggnadernas framtida användning. Elt tiotal pålar har i dengenomförda grundundersökningen frilagts och bärigheten har testals genomproviryckning, som givit tillfredsställande värden. Förslaget att genomflyttning av trösklarna mellan och på lång sikt klaravattennivån omkring rustbäddar och pålar har diskuterats med företrädare förStockholms sladsbyggnadskontor och , den senaremyndigheten har inom kommunen ansvaret för regleringen av vattenstånd.Hamnförvaltningen har särskilt framhållit att kommunen enligt valtendom harkrav på sig att täta läckvaltenflöden genom landområden vid sidan om denuvarande trösklarna. Detta skulle sannolikt säkrare kunna ske genom enflyttning av trösklarna och anser att en längre flyttning nedtill i höjd med bör diskuteras. Trösklamas tekniska funktion är i daginte heller helt tillfredsställande enligt uppgift från . Enl. kommunens gatukontor krävs grundförstärkningav inom en period. Det är naturligt att i detta sammanhangverkställa den föreslagna flyttningen av trösklarna. Förslagetatl flytta trösklarna innebär att för framtiden bibehålla en grundvattennivåoch säkra en grundläggning som finns . KU 1977/78:23 124 fortgåendelandhöjningen kan grundvatlennivån komma alt sänkas så alt riskför rölskador uppträder inte bara i riksbyggnadernas pålverk utan också för träpåladekajer och byggnader i omgivningen. Medhänsyn lill de fördelar, även för kommunen, som en flyttning av trösklarna kaninnebära bör fördelning av kostnader mellan staten och kommunen diskuteras. uppfattning blir del inga negativa estetiska konsekvenser av entröskelflytlning. Vid vårflod och i övrigt när nivå slår hög kommervattnet atl forsa mellan och som sker, trösklarna kommerdå alt vara nedsänkta. då ligger nära eller i nivå medMälaren upplever man inte heller del forsande vattnet. 1utredningsarbetet har självfallet beaktats alla risker som kan föreligga vid deomfattande ingrepp som görs i riksbanksbyggnaden och konstruktionerna harutformats därefter. Omkommunen av andra än tekniska sakskäl vill motsätta sig en flyttning avtrösklarna bör man ändå inte sikta på en traditionellgrundförstärkning av byggnaderna ulan via lälspånlning i samband med byggandetbibehålla grundvatlennivån. En sådan metod skulle dock inte komma omgivningentill godo och har därför inte rekommenderats. Utredningenhar valt alt inte behandla kommunens erbjudande atl förvärva riksbyggnadernaulan anser att först bör pröva denna fråga. 3Funktionskrav - Disposition - Expansion 3.1 Expansion Expansionslokalerna i , kv. Cephalus,Mercuriusoch nyttjas av och måste både urfunktions- och miljösynpunkt anses fylla högt ställda krav såsomändamålsenliga kontorslokaler. Vissmodernisering och omdisponering bör självfallet genomföras före ett överlagandeför bruk, vilket också blir beroende av vilka enheter som kommer attöverflyttas dit. Utredningensbedömning all kostnaderna för vid äravsevärt högre än vid är försiktig och välgrundad och har sombakgrund faktiskt hyresultag i de aktuella kvarteren i resp.marknadshyror vid . 1 ett examensarbete vid tekniska högskolanredovisat detta år har marknadslägel för hyror i cityområdel inventerats, sebilaga 3:1. Vidgarman bedömningen lill frågan om statsverkets behov och kostnader för lokalerinom cityområdel som helhet rubbas inte utredningens bedömning för riksdagensdel. En expansion av riksdageni ställer inte i och för sig krav på KU 1977/78:23 125 ersättningslokalerpå Nedre för statlig lokalförsörjning. Samlingen av regeringskanslietpå Nedre bör ske oberoende av om flyttar tillbaka tillHelgeandsholmen eller ej. Del tillskott av lokaler som idagförhandlar med kommunen om avser sålunda atl läcka behov pålång sikt. Det lokaltillskott somerfordras som ersättning för expansion i behöver därförinte komma till i cityområdel med dess höga kostnader. Detsynes också naturligt alt kommunen i detta sammanhang lägger samhällsekonomiskaaspekter på erbjudandel alt överta riksbyggnaderna på medavsikt att nyttja dessa som föreslagits till stadsteater. SergelsTorgsfastighelen planerades ju ursprungligen för alt lill låg kostnad kunnaställa om lill stadsteater. En ombyggnad av riksbyggnaderna lill teater måstekomma all ställa sig utomordentligt kostsam och det förefaller tveksamt om detöver huvud taget är tekniskt möjligt att där åstadkomma funktionellt godalokaler för en så krävande verksamhet som en modern teater utgör. Vissa reservationer som ovan påtalas har intemedtagits i uppställningen på s. 21 i utredningen men kommenterats på annanplats i utredningen,se vidare i del följande. Bearbetningen av projektet har inneburit en avsevärdreducering av ombyggnadsingreppen i . Kostnadsberäkningen byggernu på elt säkrare underlag, vilket inte förelåg i den tidigare redovisningen.Kalkylen har den grad av säkerhet som är möjlig att uppnå vid en ombyggnad. Vid beräkning av investeringskostnad forellbyggprojekt där kostnaderna hänförs till viss prislägestidpunkt skall räntaunder byggtiden inte beaktas. Den framräknade investeringskostnaden för ettstatligt byggnadsprojekt budgeteras över kapilalbudgelen i vilken sådana räntorej heller medtages. Vidkalkylering av årskostnaden i elt bestämt prisläge, i detta fall ,används investeringskostnaden som en slulkostnad för projektet vid dennatidpunkt. Ränta skall då inte las med i beräkningama. Vid beräkning avinflyttningshyra per skall däremot ränta KU 1977/78:23 126 underbyggtiden tas med i kalkylen. Tyngdpunkten för investeringen är lika medprisläget för byggnadskostnaderna. Byggräntan räknas från dennainvesteringslyngdpunkt fram lill inflyttningen. Om räntesatsen efter vilkenbyggräntan beräknas har samma storieksordning sombyggnadskoslnadsul-vecklingen, vilket har gällt , blirinflyttningshyran per praktiskt taget densamma som årskostnaden persamma datum (beräknad på ovan beskrivet sätt). Se bilaga 3:2, 3 och 4. genomförs upprättas en slutlig hyreskalkyl med underiag av denverkliga investeringskostnaden och med tillägg för ränta . kommunens PM tillämpade principen för beräkning av ränta underbyggtiden och ovan skisserade modell ger sålunda i huvudsak samma utfall iårskostnaden med i övrigt lika förutsättningar, vid ett försök att bedömainflyttningshyra 1983. Någon ytteriigare fasadbelysning utöver denbefintliga på fasaden mot Riksplan har inte ansetts önskvärd främst avenergisparskäl. Flyttningskostnaderna har exkluderats vilket angesunder punkt 6.1 i utredningen. Dessa kostnader kommer starkt att påverkas av ivilken omfattning inredning och utrustning kommer alt återanvändas på resp. avyttras till efterkommande hyresgäster vid . Iårskostnadsberäkningen har dessa kostnader också exkluderats vilket anges iunderbilaga 2 då de kan förutses ha samma storleksordning som deomflyttningskostnader, vilka drabbar i samband mederforderiiga ombyggnader och omflyttningar som redovisas i underbilaga 3. Som påpekas i punkt 2.2 är detta en kostnad somoavsett om flyttar tillbaka eller ej kommer att drabbariksbyggnaderna . Utredningen har därför inte ansett att dessakostnader bör belasta återflytt-ningsprojeklel. En uppskattning och fördelningav dessa kostnader kräver också en detaljerad teknisk utredning som underiag isamverkan med kommunen. KU 1977/78:23 127 Den i systemhandlingen redovisade alternativautformningen enligt 4.1 är resultatet av den genomförda bearbetningen ochinnebär en förändrad utformning av Riksplan. Kostnaden har inkalkylerats undermarkarbeten enligt 5.2. Någon reservation för standardhöjande åtgärder ärdärför inte längre aktuell. Fast inredning och utmstning som kräver långmontage- och intrim-ningstid kan återanvändas i begränsad omfattning. För heladen lösa inredningen och utrustningen kan dock återanvändningsfrågan prövasutan hinder för riksdagsarbetet då omflyttning kan ske underriksdagens sommaruppehåll. Den fasta inredningen och utrustningen ärinkalkylerad i byggnadskalkylen enligt de regler som gäller för gränsdragningmellan inredning och utrustning i statens byggnader. Mot bakgmnd av tidigare lämnade kommentarer finnsingen anledning att ompröva utredningens beräkning atl den totala investeringeni byggnad är 260 milj. kr. och atl kostnader, i huvudsak nyanskaffning avinredning och utrustning, är högst 52 milj. kr. Utredningen har inte ansett sig kunna behandlakommunens erbjudande att förvärva riksbyggnaderna och anser atl självförst bör pröva denna fråga. Kommer till beslutet all ändra sitttidigare ställningstagande för en återflyttning till bör docken allsidig utredning genomföras, för att belysa möjlig användning avriksbyggnaderna för annat statligt ändamål, innan en överlåtelse lill kommunenaktualiseras. Bedömningenav livslängden för inredning och utrustning bygger på ell omfattandeerfarenhetsunderlag. Utredningens slutsatser i frågan är väl grundade. Denteletekniska utrustningen vid har använts som referensobjekt vidplaneringen på vad beträffar omfattning och funktion, vilketsjälvfallet inte har med frågan om livslängd, behov av utbyte på grund avslitage, teknisk modernisering etc. att göra. Inredning och utrustning medlängre bmkstid än har förutsatts bli återanvänd på Helgeandsholmeneller försäljas till efterkommande hyresgäst vid . KU 1977/78:23 128 Det blir alltså inte i nämnvärd omfattning fråga omdubbelinvestering i inredning och utrustning. Vår bedömning står fast alt motbakgmnd av erfarenhetsmässig avskrivningstid bör kostnader förinredning och teleteknisk utrustning på bli i huvudsak desamma ibåda alternativen och bör exkluderas i en årskoslnadsjämförelse dem emellan.