bet · G101UbU5 · 1977-12-31 00:00:00 — 1911 pS: 5 medanledning av motion om cancerforskning UbU1977/78: 5 1976/77: 786 av () och () vari yrkas att hos regeringen begär initiativ för att tryggacancerforskningen i enlighet med vad som anförts i motionen. Motionärerna erinrar om att bidragen överstatsbudgeten till mot cancer har hållits oförändrade under enföljd av år. De anser att cancerforskningen måste prioriteras vid tilldelningenav forskningsmedel med hänsyn till behovet av att en effektivare forskning kommertill stånd då det gäller att upptäcka alla faktorer, som är cancerframkallande,samt att få fram medel för att bekämpa cancersjukdomar. Socialstyrelsenscancerregister m. m. har hos medicinalstyrelsen numerasocialstyrelsen förts ett cancerregister. Bestämmelser härom har meddelatsdels i kungörelsen (1957: 632) om cancerregister, dels i socialstyrelsenscirkulär angående anmälan till cancerregistret (Medicinalväsendetsförfattningssamling, MF 1968: 1). Syftetmed cancerregistret är att beskriva cancersjuklighetens förekomst, dessförändring över tiden och dess olikhet mellan skilda geografiska regioner.Syftet är också att materialet skall vara tillgängligt för vetenskapligastudier av cancersjukdomar. Allacancerfall som diagnostiseras på sjukhus eller av patolog i skallanmälas till registret för så vitt det ej är bekant för läkaren i fråga atttumören redan anmälts. Antalet anmälningar uppgår till omkring 28 000 . Grundvalenför registret ar tumörerna, vilket innebär att en person med två oberoendetumörer utgör två fall för registret. Metastaser anses ej vara självständigaoch skall därför ej föranleda separata anmälningar. Omvarje elakartad svulst som diagnostiseras skall diagnosuppgift lämnas bådefrån den sjukvårdsinrättning, där tumören upptäckts, och från den avdelning förpatologi, där man undersökt tumören mikroskopiskt. Den senare uppgiften gällerej bara dödsfall, utan rutinmässigt tas prover också från svulster hos levandeoch analyseras mikroskopiskt. Vidare uppges tumörens lokalisation, om denavsatt dottersvulster, och på vilket sätt provet som mikroskoperas av patologenär taget, övriga uppgifter gäller den sjukes civilstånd och yrke ellersysselsättning, namn på dia-gnosgivande "tumörbyrå" ochsjukvårdsinrättning, journalnummer och 1 1977/78. UbU 1977/78: 5 2 nummerpå andra grundhandlingar av betydelse för diagnostiken. Beträffande patientersom avlidit skall uppgift lämnas om huruvida cancern var underliggandedödsorsak. Yrkesuppgift skall finnas med i anmälan till cancerregistret frånsjukvårdsinrättning. Uppgiften är i allmänhet inhämtad vid enläkarundersökning och intervju med patienten. Inkomnaanmälningar förvaras i kartotek med ordning efter kalenderår tills man efternågot eller fått materialet så fullständigt som möjligt. Dettainnebär att varje fall i allmänhet representeras av två handlingar: en frånsjukvårdsinrättning, en från avdelning för patologi. Därefter stansasmaterialet, databearbetas och publiceras en tabellarisk beskrivning som envolym i serien , en årlig publikation.Tabellerna är fördelningar av cancerfallen efter lokalisation i kroppen, kön,ålder, län och diagnosgriind. Registretanvänds f. n. för att beskriva incidenser av cancer i befolkningen. Förutomden statistiska, tabellariska volymen, som publiceras , publicerar manför ferriårsperioder en mer omfattande framställning. Planerna är att dennapublikation också skall vara en sammanfattning av den vetenskapligaforskningen i fråga.. Isocialstyrelsens råd och anvisningar om planering av onkologisk sjukvårdförordas bl. a. att de onkologiska centra skallansvara för en regionalcancerregistrering och för viss regional cancerstatistik. Betydligt meradetaljerad information om de enskilda fallen förutsätts kunna insamlas påregional nivå än i' det centrala cancerregistret, och regionala särdrag iindustriell produktion förutsätts kunna följas närmare i vad avser eventuellabiologiska effekter på det lokala planet. m. /76 har vid inrättats en tjänst somföredragande (läkare) med utbildning i epidémiologi med uppgift bl. a. attnärmare studera informationen i sjukdomsregister bl. a.cancerregistret och att initiera forskare att med ledning av informationen isjukdomsregistrén vidare undersöka orsakerna till olika sjukdomar. Den svenska grundforskningen tilldelas resurser överstatsbudgeten dels inom ramen för en basorganisation bestående väsentligen avtjänster, lokaler, utrustning etc. inom högskoleorganisationen, dels genomanslag till de statliga forskningsråden och vissa andra organ som i avseende påstödet till grundforskning fungerar som forskningsråd. Ett sådant organ ;irRiksföreningen möt cancer, söm haft det sahilade ekonomiska ansvaret förcancerforskningen i . Riksföreningenmot cancer instiftades 1951. Den har enligt sina stadgar till huvuduppgift attstödja, organisera och samordna cäncerforsk-ningen främst med sikte pä degrundläggande medicinska och natur- UbU1977/78: 5 3 vetenskapliga forskningsuppgifterna, att främjautarbetandet av nya undersöknings- och behandlingsmetoder inomcancersjukvården samt att stödja upplysningsverksamhet rörande cancer ochcancerforskning. väljs av en huvudmannaförsamling varsledamöter utses av ett 40-tal fackliga, politiska eller ideella organisationer.Föreningens verksamhet finansieras genom insamlingar och gåvor samt genom statsbidrag.Från och med /65 har utgått ett statsbidrag om 3 milj.kr. Genom löpande insamlingsarbete, gåvor och testa-mentsförordnanden inflyterårligen ca 9 milj. kr. finns en forskningsnämnd som av demedel styrelsen ställer till förfogande äger bevilja forskningsanslag tillenskilda forskare, forskargrupper och institutioner. Nämnden arbetar i principsom ett forskningsråd och i nära anslutning till det medicinska forskningsrådetspraxis och rutiner beträffande ansökningsförfarande, dispositionsrätt föranslag etc. och nämnda forskningsråd samt detnaturvetenskapliga forskningsrådet har utvecklats ett närasamarbete vid bl. a. bedömningen av forskningsprojekt. Styrelsen 1972 tillskapade arbetarskyddsfondenhar till uppgift att genom bidrag från arbetarskyddsfonden stödja sådanforskning och utveckling samt utbildning och upplysning, som kan motverka uppkomstenav yrkesskador och annan av arbetsmiljön betingad ohälsa eller förbättraarbetsmiljön och därigenom främja hälsa och säkerhet i arbetslivet. a. beakta behovet av samordning av insatserna för forskning ochutveckling samt utbildning och upplysning på arbetarskyddsfondensverksamhetsområde och får själv ta initiativ till forsknings- ochutvecklingsprojekt på området. Med medel från arbetarskyddsfonden finansieras fleravetenskapliga utrednings- och utvecklingsprojekt, som syftar till att förbättrakunskaperna om samband mellan miljö och cancersjukdom. Bland andra finansierasett projekt som avser att genom komplettering av i cancerregistret befintligauppgifter med detaljerad information om yrke och bostadsort från den år 1960utförda folk- och bostadsräkningen bereda möjlighet att utnyttjacancerregistret för studier av sjukdomsorsaker samt ett projekt som avserutnyttjande av olika register för utredningar av samband mellan cancerincidensoch vissa miljövariabler. Styrelsen för arbetarskyddsfonden har tillsatt en särskildprogramkommitté för forskning och rekryteringsbefrämjande åtgärder m. m. inomområdet yrkesmedicinsk epidemiologi. I ärendet har utskottet inhämtatyttranden- från , universitets- och högskoleämbetet, medicinskaforskningsrådet och mot cancer. UbU1977/78: 5 4 Universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) har berett berörda högskolor tillfälle att yttra sig övermotionsyrkandet. Inom UHÄ har ärendet behandlats av planeringsberedningen försektorn för utbildning för vårdyrken samt för de medicinska, odontologiska ochfarmaceutiska fakulteterna. UHÄ ansluter sig till vad planeringsberedningenanfört. Planeringsberedningen anser att det finns skäl som talarför att cancerforskningens finansiering får en bättre lösning än förnärvarande. Ett ökat statligt stöd är angeläget men detta bör på vanligt sättavvägas inom ramen för ett ökat totalt stöd till den medicinska forskningen.Beredningen, som för sin del är beredd att vid sina fortsatta övervägandenom forskningsutvecklingen inom högskoleområdet beakta behovet av ökadeforskningsinsatser även inom cancerområdet, anför vidare bl. a. följande. Beredningen finner särskildanledning att understryka behovet av att ökade forskningsinsatser ägnasepidemiologisk forskning med inriktning på de miljö- och övrigariskförhållanden som kan ge upphov till cancer. Med sin nu godabefolkningsregistrering samt sin enhetliga och kvalitativt sett relativt godasjukvårdsstandard erbjuder unika möjligheter för sådana studier. Mångaav de projekt som kan förväntas inom cancerepidemiologi kommer attvara tvärvetenskapliga samt framför allt involvera arbetshygien ochfödoämnestillsatser. Medel till sådan forskning bör således kunna utgå frånolika instanser bl. a. sådana som handhar arbetshygien, arbetarskydd,livsmedelskontroll, naturskydd osv. Beredningen vill härutöver framhålla betydelsen av grundforskningavseende cancerns uppkomst och tumörernas egenskaper liksom klinisktumörforskning, avseende diagnostik, behandling och förebyggande åtgärder. Beredningen finner det i och för sig tillfredsställandemed det relativt starka stödet till cancerforskningen från privata källor. Avbetydelse är emellertid att det statliga stödet och därmed också det statligaansvaret för cancerforskningen utökas. Forskningen rörande cancersjukdomarna kan inte sesfristående från övrig framför allt medicinsk forskning. Ökade resurser tillcancerforskning bör därför beaktas i samband med utbyggnaden av de totala resursernaför främst medicinsk forskning inom ramen för högskoleorganisationen, destatliga forskningsråden, innefattande även mot cancer, samtövriga myndigheter. delar motionärernasuppfattning om behovet av forskning rörande cancersjukdomarna, deras orsakersamt möjligheterna att upptäcka och behandla dem. Styrelsen anser det angeläget att ökade forskningsinsatserägnas grundforskning om cancerns uppkomst, klinisk tumörforskning avseende diagnostikoch behandling samt forskning om förebyggande åtgärder. Av särskild betydelsehärutöver är epidemiologisk forskning med inriktning på de miljö- och övrigarisk förhållanden som kan ge upphov till cancer. Det är angeläget att dennaforskning i ökad omfattning kan baseras på UbU1977/78: 5 5 erinrar om att styrelsenförfogar över ett särskilt cancerregister. Styrelsen vidtar för närvarandeolika åtgärder för att förbättra detta registers användbarhet för bl. Epidemiologisk forskning baserad på sådana register ärresurskrävande. Behovet av ytterligare resurser till denna forskning bör enligtsocialstyrelsen beaktas. finner liksom motionärerna det motiveratatt staten åtar sig huvudansvaret för finansieringen av forskningen rörande cancersjukdomarnaliksom för övrig medicinsk och annan forskning. Forskningen rörandecancersjukdomarna kan dock inte ses fristående från övrig framför alltmedicinsk forskning. Ökade resurser till cancerforskning bör därför enligtstyrelsen beaktas i samband med utbyggnaden av de totala resurserna för främstmedicinsk forskning inom ramen för högskoleorganisationen, de statligaforskningsråden, innefattande även mot cancer, samt eventuellaövriga myndigheter. mot cancer anserliksom tidigare att anslaget till föreningen för understöd av cancerforskningbör korreleras till anslaget till medicinska forskningsrådet och utgöra 1/8 avanslaget till rådet. I den under /77väckta motionen 1976/77: 786 yrkas att hos regeringen begär initiativför att trygga cancerforskningen i enlighet med vad som anförts i motionen. Idenna påpekas bl. a. angelägenheten av att en effektivare forskning kommer tillstånd då det gäller att upptäcka alla faktorer som är cancerframkallande ochför att få fram medel att bekämpa cancersjukdomar. Motionärerna anser attcancerforskningen måste prioriteras vid tilldelningen av forskningsmedel. mot cancer har sedan budgetåret1964/65 utgått ett årligt statsbidrag om 3 milj. kr. Genom löpandeinsamlingsarbete, gåvor och testamentsförordnanden inflyter till föreningenårligen ca 9 milj, kr. anslag till cancerforskningen var 1967knappt 7 milj. kr. och uppgår till 23 milj. kr. I betänkandet (SOU 1975: 26) Forskningsråd föreslogforskningsrådsutredningen (FRU) att det statliga stödet till cancerforskningeni sin helhet skulle kanaliseras genom de statliga forskningsråden inom området,främst det medicinska. FRU framförde uppfattningen att en väsentligökning borde ske av det statliga stödet till cancerforskning. Förslaget omändrad ordning för medelsanvisningen fick ett blandat mottagande avremissinstanserna. a. mot cancer avstyrkte förslaget.Föreningen framhöll att den befintliga ordningen fungerade väl. Föreningenframförde också farhågor för att om det sär- UbU 1977/78: 5 6 skildabidraget till föreningen skulle tas bort, detta skulle kunna medföra attviljan att ge gåvor och donationer till föreningen minskade. Om så skulle blifallet skulle enligt föreningen de totala resurserna för cancerforskning kommaatt reduceras. I propositionen 1975/76: 129 om forskningsrådsorganisationeninom verksamhetsområde framhöll dåvarandeutbildningsministern att han liksom FRU och många av remissinstanserna ansågatt de berörda forskningsråden i princip bör svara för avvägningarna mellancancerforskning och annan forskning. Han påpekade att den sakkunskap som behövsför att avgöra angelägenhetsgraden av viss forskning, möjligheterna att genomföraden och sannolikheten att den skall leda till resultat framför allt finns inområden själva. Statsrådet delade emellertid uppfattningen att detdittillsvarande samarbetet med mot cancer och berördaforskningsråd fungerat väl och ville därför inte förorda någon ändrad ordningför medelsanvisningen till cancerforskning. borde alltså somdittills anvisas ett bidrag över statsbudgeten. Storleken av bidraget fårprövas i det årliga budgetarbetet, anförde vidare utbildningsministern.Riksdagen framförde inte någon erinran mot vad som anförts i denna fråga (UbU1975/76: 32, rskr 1975/ 76: 368). Iremissinstansernas yttranden över motionen 1976/77: 786 har inte anförts någotsom motiverar utskottet att nu förorda någon ändrad ordning förmedelsanvisningen till cancerforskning. Som väntat är remissinstanserna enseom behovet av forskning rörande cancersjukdomarna och om att resurserna fördenna forskning om möjligt bör ökas. och universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) påpekar att forskningen rörande cancersjukdomarna intekan ses fristående från övrig framför allt medicinsk forskning. Frågan om ökaderesurser till cancerforskning bör därför, enligt deras mening beaktas i sambandmed utbyggnaden av de totala resurserna för främst medicinsk forskning inomramen för högskoleorganisationen, de statliga forskningsråden, innefattandeäven mot cancer, samt eventuella övriga myndigheter.Riksföreningen har i sitt remissyttrande hänvisat till att föreningen i sinanslagsframställning för /79 hemställt om ett statsbidrag som ärlika med en åttondel av det anslag sorri kommer att föreslås till medicinskaforskningsrådet. Sedanår 1958 har hos medicinalstyrelsen numera förts ettcancerregister. Syftet med detta register är att man skall få en redovisning avcancersjuklighetens förekomst, av dess förändring över tiden och av skillnaderi utbredningen i skilda geografiska regioner. Under cancerregistrets första årregistrerades drygt 19 300 nya cancerfall. , vilket är det senaste åretför vilket uppgifter från cancerregistret är tillgängliga, registrerades närmare 30 900 nya cancerfall. Högsthälften av ökningen av antalet cancerfall kan enligt UbU1977/78: 5 7 förklaras av ändring som skett i befolkningensåldersfördelning och av andra kända faktorer. Någon förklaring till ökningen iövrigt finns det således inte enligt uppfattning. Det torde råda stor enighet om att forskning rörandecancersjukdomarna är viktig. Även om ett ökat statligt stöd är angeläget måsteemellertid detta på vanligt sätt avvägas inom ramen för ett ökat totalt stödtill den medicinska forskningen. Utskottet delar alltså den uppfattning socialstyrelsenoch UHÄ givit uttryck åt och är inte berett att nu föreslå att göranågot uttalande om ökade resurser för cancerforskning. Utskottet avstyrkerdärför motionen 1976/77: 786. I detta sammanhang bör erinras om socialutskottetsbetänkande SoU 1977/78: 2 (rskr 1977/78: 3) som behandlar frågan om samordningav undersöknings- och forskningsverksamhet beträffande sambandet mellanmiljöfaktorer och cancersjukdomar. attriksdagen avslår motionen 1976/77: 786. Närvarande vid ärendets slutbehandling: (),(), (), (), (),(), (), (), RolandSundgren (s), (), (), (),(), i (m) och ().