bet · G101KU35 · 1977-12-31 00:00:00 — Omen kommun underlåter att upprätta stadsplan som behövs för kommunensändamålsenliga utveckling eller till främjande av betydande allmänt intressekan regeringen som förul nämnts jämlikt 27 >; BL förelägga kommunfullmäktigeviss tid inom vilken sådan plan skall vara underställd regeringens prövning.Skulle kommunen inte efterkomma föreläggandet kan regeringen låta upprätta planpå kommunens bekostnad och fastställa denna. Bestämmelserna i 27 S BL, somövertagits års stadsplanelag, har endast tillämpats två gånger (1933och 1976). Inte har dock regeringen tagit i anspråk möjligheten attrnot kommunens önskan fastställa stadsplan. Det kan således konstateras att deti praktiken är kommunen som ensam avgör var stadsplanering skall äga rum inomkommunen. Därför talar man om ett kommunalt planmonopol. Dåden förra regeringen begagnade sig av möjligheten att förelägga enkommun att upprätta stadsplan gällde det frågan om mark för en postterminal iSolna. Grunden fördetta beslut var att uppförandet av en sådan terminal inomkommunen bedömdes vara av betydande allmänt intresse för Stockholmsregionen.Beslutet upphävdes sedermera av den nya regeringen. Vadgäller de statliga myndigheternas uppgift vid fastställelseprövningen av enstadsplan saknas närmare bestämmelser i som anger vad denna prövning skallavse. Av förarbetena till byggnadslagstiftning framgår att dennaprövning skall avse både lagligheten av kommunernas planbeslut och attenskildas rätt inte trätts för när. Vidare skall tillses atl erforderlig hänsyntagits lill viktiga intressen som är gemensamma för hela landet, t. ex. attnatursköna områden skonas från bebyggelse eller att god åkerjord bevaras. Isammanhanget bör erinras om den fysiska riksplaneringen beträffande vilkenallmänna riktlinjer lades fram för 1972, Statsmakternas beslut pådetta område innebär bl. a, alt de av fastlagda riktlinjerna för hushållningenmed mark och vatten ulan uttryckligt lagstadgande skall bli vägledande förregeringen och underställda myndigheter vid alla beslut om sådan markanvändningsom riktlinjerna avser. Dessa riktlinjer är av sådant slag att det vidfastställelseprövningen av stadsplanen ankommer på de statliga myndigheternaatl bevaka att de beaktas. Det kan erinras om att vid 1975/76 årsriksmöte (CU 1975/76:1) uttalade atl det är av mycket stor vikt att inte äldrepreliminära planöverväganden får leda till att den fysiska riksplaneringensriktlinjer uppluckras. 1 sammanhanget betonades vikten av att äldredetaljplaner ses över mot bakgrund av den fysiska riksplaneringen. I anslutninglill statsmakternas beslul om den fysiska riksplaneringen genomfördes fieragenomgripande lagändringar. För att säkerställa att riktlinjerna följdesöppnades bl. a. möjlighet för statliga organ KU 1977/78:35 116 atti tvingande fall ingripa i kommunernas planarbete. Sålunda infördes den förutnämnda paragrafen 10 a S, som innebär, att regeringen kan föreskriva enmålinriktad generalplanläggning. Regeringen får sålunda till främjande av enfrån rikssynpunkt angelägen utveckling bestämma att för visst område skallfinnas generalplan som tillgodoser visst allmänt intresse. Om det äroundgängligen nödvändigt för att det angivna intresset skall bli tillgodosettkan regeringen också föreskriva att planen skall vara helt eller delvisfastställd. För sådant område där regeringen föreskrivit fastställd generalplankan regeringen enligt 14 a S BL föreskriva förbud mol nybyggnad. Enannan viktig lagändring i syfte att säkerställa genomförandet av den fysiskariksplaneringen var attregeringen fick möjlighet att pröva lokalisering av allindustriell eller liknande verksamhet, om valet av plats för verksamheten ärav väsentlig betydelse för hushållningen med landets samlade mark-ochvattentillgångar. Bestämmelserna härom togs upp i l36aS BL. Detta lagrumstillämpningsområde har sedermera utvidgats och innefattar numera ocksåhushållning med energi och träfiberråvara som prövningsgrunder. Isammanhanget genomfördes också en lagändring som gör det möjligt att pröva omen .tilltänkt glesbebyggelse är lämplig från allmän synpunkt. Avsikten meddenna lagändring var atl stärka samhällets, i synnerhet kommunernas, ställningi den lokala planeringen. KU 1977/78:35 117 PMmed vissa uppgifter om regeringsbeslut angående dispens från det s. k.tätbebyggelseförbudet En genomgång av den förra regeringens beslut underförsta i fråga om besvär över beslul om vägraddispens från lätbebyggelseförbudet visar all antalet beviljade dispenseruppgick till 7, Motsvarande siffra avseende dennuvarande regeringens dispensbeslut var 47 st. fall där förra regeringen bifallit besvär över beslut hadebyggnadsnämnden tillstyrkt dispens i 6 fall och motsall sig dispens i ell fall,medan motsvarande siffra avseende den nuvarande regeringens dispensbeslut var28 respektive 19. Denförra regeringen avslog 170 dispensansökningar medan den nuvarande regeringenavslog 130 sådana ansökningar. KU 1977/78:35 118 Frågan rörde tillstånd till uppförande av ettenfamiljshus som avsågs ersätta äldre byggnader på fastigheten 21:1 iBollnäs kommun. Stadsarkitektenuppgav att den planerade byggnaden skulle innebära komplettering och saneringav en befintlig husgmpp som vid översiktlig planbedömning befunnits kunnainordnas i framtida detaljplan. lämnade dock ansökan om dispens utanbifall med hänsyn till alt byggnadsföretaget inte överensstämde med deöversiktliga planerna för tätortens utveckling och då särskilda skäl förtillstånd enligt byggnadslagstiftningen inte kunde anses föreligga. Regeringen ändrade beslul ochförklarade atl rådande tälbebyggelseförbud ej skulle utgöra hinder förbyggnadsnämnden att meddela lov till byggnadsföretaget. Regeringen ansåg särskilda skäl för tillstånd tilluppförande av byggnaden föreligga. Frågan rörde ansökan om dispens för uppförande avfritidshus i kommun. tillstyrkte framställningen underdet att hälsovårdsnämnden avstyrkte den. ansåg atl särskilda skäl förtillstånd till byggnadsföretaget inte förelåg och lämnade ansökningen utanbifall. I sin motivering anförde attbyggnadsplatsen ingick i område där utomplansbestämmelser skulle tillämpas, attbyggnadsföretaget bl. a. med hänsyn till angränsande bebyggelse var hänförligttill tätbebyggelse, att förbud mot nybyggnad utan tillståndsålunda förelåg och atl ytterligare bebyggelse inte borde komma till ståndförrän lämpligheten härav klariagts genom översiktlig utredning varvid ävenbehovet av detaljplan borde utredas. Länsstyrelsentillstyrkte sedermera bifall lill besvären hos regeringen. Bakgrunden tilldetta var yttrande i vilket framhölls att ifrågavarandebyggnadsföretag utgjorde ersättning för en tidigare byggnad som klaganden varitoförhindrad atl upprusta. Vid rivningen av denna byggnad hade förutsatts att nybyggnad skulle få uppföras i dess ställe. KU 1977/78:35 119 Regeringen biföll besvären och förklarade attbestämmefserna i 56 § I mom, fjärde stycket byggnadsstadgan inte skulle utgörahinder för att meddela byggnadslov. Frågan rörde dispens för nybyggnad av gäststuga omca 15 kvm i anslutning till ett befintligt fritidshus i kommun. lämnade dock ansökan utan bifall ochanförde att särskilda skäl att medge dispens från det generellatätbebyggelseförbudet inte visats föreligga. Regeringen biföll besvären och anförde att medhänsyn till den tillämnade byggnadens funktion, ringa storiek och belägenhet iförhållande till huvudbyggnaden så kunde den inle antas ställa krav påsärskilda anordningar för gemensamma behov på sätt som avses i 6 §byggnadslagen. Byggnadsföretaget innefattade därför inte tätbebyggelse. Frågan rörde tillstånd till uppförande avbostadshus i kommun för vilket område utomplansbestämmelsergällde. lämnade ansökningen utan bifall ochanförde att då bebyggelsen enligt ansökningen skulle innefatta tätbebyggelserådde nybyggnadsförbud. Planläggning av marken hade ej skett. Särskilda skälatt trots detta meddela tillstånd till den tillämnade bebyggelsen hade ejredovisats. Såvällänsstyrelsen som avgav sedermera yttranden till regeringen. , som hade befogenhet att självmedge dispens från tälbebyggelsförbudet, tillstyrkte bifall till besvären hosregeringen med motivering att tomtplatsen kunde bebyggas utan olägenhet frånplansynpunkt. Regeringen biföll besvären och anförde attbyggnadsnämnden fick anses ha tillräckligt underiag för sin bedömning motbakgrund av det planeringsarbete som f. n. pågick i kommunen. Med hänsynhärtill och till övriga omständigheter i ärendet fann regeringen att särskildaskäl förelåg för att medge undantag från tätbebyggelseförbudet. KU 1977/78:35 120 Frågan rörde ansökan om dispens för uppförande avenfamiljshus i . tillstyrkte den sökta dispensen medmotivering i huvudsak alt byggnadsplalsen låg inom område som i förslag tillområ-desplan avsatts för jordbruksändamål och att byggnadsföretaget ej skullekomma alt menligt påverka eventuell framtida planläggning. anförde att fastigheten var belägeninom område för vilket fastställt förordnande atlutomplansbestämmelser skulle tillämpas. Den aktuella byggnadsplalsen ingick iområde som bedömts vara av riksintresse för den vetenskaplig naturvården och avbetydelse för kulturminnesvården. Enligt förslag lill områdesplan avsågs berörtområde i stort alt nyttjas för jordbruksändamål. Byggnadsföretagetsom var hänförligt till tätbebyggelse avsågs att uppföras sydostom för tätorten deialjplanelagt område. Ylleriigarebebyggelse för bostadsändamål borde, enligt , inte tillkomma ulanatt lämpligheten härav klarlagts i en eventuell revidering av ovannämndaområdesplan. Med hänsyn lill tätortens närhet borde i sådant fall ävenfastställd detaljplan föreligga. Pågrund härav och då särskilda skäl för tillstånd enligt byggnadslagstiftningentill nybyggnaden inle kunde anses föreligga lämnade länsstyrelsendispensansökningen utan bifall. Regeringen delade den bedömning som byggnadsnämndengjort och förklarade därför - med bifall till besvären - att rådandetätbebyggelsförbud inte skulle utgöra hinder för alt meddelalov. Frågan rörde ansökan om byggnadslov för uppförandeav ett fritidshus i kommun på mark, där utomplansbestämmelser ochstrandskydd var gällande. På fastigheten 1:24 var två fritidshusuppförda. Byggnadsföretaget avsåg en ersättningsbyggnad fördel ena av debefintliga husen, som var tänkt atl rivas. , som hade befogenhet att medgedispens från rådande tälbebyggelseförbud, översände med tillstyrkan ärendettill för prövning av frågan om dispens från gällande strandskydd.Länsstyrelsen hade därvid även att pröva frågan om dispens från rådandetälbebyggelseförbud. Länsstyrelsenfann inte sådana särskilda skäl föreligga som skulle kunna motivera dispensfrån tätbebyggelseförbudet. Tvärtom måste det, enligt KU 1977/78:35 121 länsstyrelsensbedömning - mot bakgrund av att tätort kunde förväntas expandera söderutmol Häljeby - anses olämpligt att ytterligare befästa det stråk av strandnärafritidsbebyggelse inom området som för beslutet förhindrade ettallmänt utnyttjande av strandzonen. Länsstyrelsenhade tidigare beträffande slrandskyddsområdet anfört att uppförande av enbyggnad i omedelbar anslutning till befintlig bebyggelse på mark, som redanlagils i anspråk som tomt, i regel inte ansågs motverka syftet medstrandskyddet. Detvar alltså, enligt mening, tätbebyggelseförbudet som motiveradeavslag på dispensansökan. Regeringen biföll ansökan och fann särskilda skälför undantag från lätbebyggelseförbudet föreligga. Regeringenhänvisade till alt den ifrågavarande byggnaden skulle ersätta ett befintligtmindre fritidshus, som skulle rivas, och till atl tillstyrktdispens. Frågan rörde tillstånd till uppförande av engäststuga om ca 30 kvm inom område som inte ingick i detaljplan i Lysekilskommun. På fastigheten fanns uppfört ett fritidshus om ca 70 kvm. avslog ansökningen, enär uppförandeav fristående gäststuga bl, a. skulle medföra sanitär belastning på redan ianspråklagen tomt. Länsstyrelsenfann inte särskilda skäl föreligga för dispens. Regeringen ansåg däremot särskilda skäl för dispensföreligga. 1 regeringsbeslutet antecknades att det rörde sig om en gäststugasom genom sin placering och utformning skulle komma att utgöra elt komplementtill huvudbyggnaden och på grund härav inte kunde antas komma att ge upphovtill krav på fastighetsbildning. Regeringenhänvisade bl, a. till att stadsarkitekten i kommunen i yttrande över besvärenanföri att tomtens storiek, byggnadens läge och miljöförhållandena i övrigtkunde motivera ett undantag ifrån den eljest restriktiva inställningen tillgäststugor, Frågan rörde dispens rörande byggnad på stadsäga iArvika kommun. För området gällde utomplansbestämmelser och strandskydd. KU1977/78:35 122 bebyggd med ett fritidshus somskulle rivas och ersättas med ett enfamiljshus. fann attbyggnadsföretaget inte kunde anses motverka syftet med rådande strandskyddeftersom fastigheten redan tagits i anspråk som tomt. Däremot innefattade, enligt bedömning,byggnadsföretaget tätbebyggelse med hänsyn till bebyggelsens omfatlning påplatsen och närheten till planlagt område. I beslut antecknades att det av utredningenframgick att byggnadsföretaget skulle komma att strida mot kommunenslångsiktiga markanvändningsplanersom de kommit till uttryck i ettgeneralplaneförslag, som var föremål för granskning. I avvaktanpå kommunens slutliga ställningstagande till det framlagda förslaget bordeytteriigare utbyggnad inom området ej tillåtas. Särskilda skäl till dispens förelåg ej enligtlänsstyrelsen. Vid detta förhållande kunde ej heller dispens från rådandestrandskydd medges. Regeringen medgav dock dispens, 1beslutet antecknades alt detaljplanering inte pågick inom området, atthälsovårdsnämnden inte från sanitär synpunkt haft någol att erinra mot detbegära byggnadsföretaget och att byggnadsförelaget inle innebar någon utökningav den befintliga bebyggelsens omfattning. Frågan rörde byggnadsföretag iKarlstads kommun på fastighet belägen inom tätbebyggt område för vilketutomplansbestämmelser och strandskydd gällde. avslogdispensansökan med motivering att området mellan järnvägen och sjön från allmänsynpunkt var olämpligt för byggnadsändamål och vid en eventuell framtidaplanläggning borde redovisas som grönområde. Dessutom var den aktuellabyggnadsplatsen olämplig för bostadsbyggnadsändamål med hänsyn till ,Vidare saknade området gemensamma anläggningar för vatten och avlopp. Närfrågan om ombyggnad av det äldre bostadshuset var aktuell 1974 uttalades klartatt endast åtgärder som inte var hänföriiga till nybyggnad kunde medges medhänsyn till fastighetens belägenhet. fann heller intesärskilda skäl för dispens föreligga. Tvärtom måste, enligt ,byggnadsföretaget anses olämpligt med hänsyn till störningar från järnvägen ochlill att vägfrågan inle kunde anses löst med sin trafikfariiga korsning. Ibeslutet antecknades vidare att det aktuella KU 1977/78:35 123 områdetsom helhet hade en omfattande fritids- och permanent bostadsbebyggelse och varutsatt för ett starkt exploateringstryck p. g. a, det attraktiva läget vid ensjö samt närheten till service- och arbetsplatser i , kunde heller inte bifalla ansökan omdispens från rådande strandskydd. Regeringen fann särskilda skäl för dispensföreligga. 1 beslutet antecknades att den aktuella fastigheten sedan lång tidvarit bebyggd med ett bostadshus och ett uthus, att byggnadslov för ombyggnadav bostadshuset meddelats , an byggnaden eldhärjades i november1974 och att det på fastigheten fanns kvar ett större uthus. Vidare antecknadesatt det redan fanns en etablerad bebyggelse mellan och sjön och attnågon detaljplanering inte syntes vara aktuell inom det berörda området. Frågan rörde dispens för fritidshus i kommunpå område där utomplansbestämmelser och strandskydd gällde. ansåg ej särskilda skäl för dispensföreligga. Vid detta förhållande kunde ej heller dispens från rådandestrandskydd medges. Regeringen fann särskilda skäl för dispensföreligga, I beslutet framhölls alt klaganden enligt handlingarna i ärendetavsåg att uppföra en byggnad som brunnit ned , att ett mindre uthusfanns kvar på tomtplatsen och art någon detaljplanering inte syntes aktuellinom området, Frågan rörde i tillstånd förtillbyggnad av en gäststuga på Svartlöga i kommun därutomplansbestämmelser gällde. fann ej särskilda skäl för dispensföreligga, I beslutet antecknades att kustzonen och skärgården i de avstatsmakterna fastlagda riktlinjerna angetts som högexploaterad kust och attdet i ett regeringsbeslut framhållits vikten av att kommunerna inom dessaområden redovisar den framtida markanvändningen. Enligtlänsstyrelsen borde inom dessa områden stor återhållsamhet iakttas med atttillåta ny fritidsbebyggelse. Kommunen hade ännu ej tagit något beslut om denframtida markanvändningen. Regeringen upphävde det överklagade beslutet medmotivering att det inte var fråga om tätbebyggelse. Den begärda tillbyggnadenomfattade en veranda KU1977/78:35 124 med yta på 3 kvm och ett sovrum på 9 kvm. Tillbyggnadenkunde, enligt regeringen, inte anses vara av sådan omfattning eller av sådanart alt byggnadsföretaget kunde väntas ställa krav på särskilda anordningar förtillgodoseende av gemensamma behov. Frågan rörde dispens för om- ochtillbyggnad av en gäststuga i kommun på fiisiighet för vilkenutomplansbestämmelser och strandskydd gällde. tillstyrkteframställningen med motiveringen "att den sökta bebyggelsen överensstämdemed ett över området upprättat men ännu inte antaget förslag tillbyggnadsplan". fann ej skäl attmedge dispens. Motiveringen var att fastigheten var belägen inom högexploateratkustområde, att inom delta område stor återhållsamhet skulle iakttasbeträffande ny fritidsbebyggelse, att berörda kommuner för kustområdet skulleupprätta översiktliga markdis-positionsplaner och s. k, kommunöversikter, att ikommunöversikterna skulle anges såväl behovet av planläggning som riktlinjerför bebyggelseutvecklingen utanför detaljplan, oc// a//resultatet avplaneringsarbetet skulle redovisas till före 1,4.1977. Enligtlänsstyrelsens bedömning skulle ett tillstånd till den sökta om- ochtillbyggnaden under pågående planeringsarbete föregripa denna planering. Regeringen medgav dispens ochantecknade i sitt beslut alt bygget avsåg en gäststuga till ett- fritidshus.Gäslstugan omfattade 23 kvm och skulle vid tillbyggnaden komma att omfatta 33kvm. Enligt regeringen fick ställningstagandeanses innefatta den bedömningen all om- och tillbyggnaden av gäslstugan intekunde antas försvåra planläggning av området, Frågan gällde ombyggnad avbrandskadat fritidshus i .. För området gällde utomplansbestämmelser.Vidare rådde byggnadsförbud enligt 109 och 122 SS byggnadslagen. avstyrkteframställningen då företaget måste anses som nybyggnad saml skulle utgöra eltstörande inslag i landskapsbilden, I beslut antecknadesatt ifrågavarande fastighet ingick i ett område som i ett skissförslag tillgeneralplan ansetts som lämpat för fritidsbebyggelse men att man föreslagit attplatsen där ifrågavarande byggnad var belägen borde hållas fri från bebyggelse. KU 1977/78:35 125 Enligt var byggnaden så skadad avbrand och vattenbegjut-ning att dess återställande var att hänföra tillnybyggnad. Byggnaden var att hänföra till tätbebyggelse. Särskilda skäl fördispens hade enligt länsslyrelsen inte an.setts föreligga. Avsedd bebyggelseskulle dessutom motverka syftet med meddelat förordnande enligt 122 Sbyggnadslagen. Även regeringen fann atl byggnadsföretaget var atthänföra till nybyggnad. Regeringenmeilgav emellertid dispens med hänsyn till att byggnaden funnits på platsensedan början av 1900-talet och till att ett återställande av byggnaden intekunde anses påverka planeringsförutsättningarna på sådant sätt att tillståndborde vägras. Nybyggnadsförbudetansågs med hänsyn till omständigheterna heller inte utgöra hinder förbyggnadsföretaget, Frågan rörde tillstånd att uppföra enfamiljshus iHöörs kommun. Fastigheten var belägen inom strandskyddsområde saml inom områdesom ej detaljplanelagts. Byggnadsnämndentillstyrkte undantag från tätbebyggelseförbudet. lämnade dispensansökan utan bifallmed hänsyn till att byggnadsföretaget berörde sådan del av kommunen därytterligare förtätning av bebyggelse inte borde medges innan detaljplan förområdet upprättats och vatten- och avloppsfrågorna anordnats i erforderlig mån. Regeringen fann särskilda skäl för dispensföreligga. Regeringen hänvisade till ställningstagande somfick anses innefatta den bedömningen att byggnadsföretaget inte försvårade eneventuell kommande planläggning av området. Vägar, vatten och avlopp kundeanordnas på tillfredsställande sätt. Frågan rörde tillstånd att uppföra båtförvaringshusi kommun. Inom området gällde utomplansbestämmelser och nybyggnadsförbudenligt 56 S 1 mom. fjärde stycket byggnadsstadgan. Härutöver gälldestrandskyddsförord-nande enligt 15 S naturvårdslagen. Länsslyrelsen fann ej särskilda skäl för dispensföreligga, I beslutet antecknades att kustområdet ingick såsom objekt föröversiktlig planering i kommunens program för fullföljande av den fysiskariksplaneringen och att KU1977/78:35 126 regeringen i sitt beslut över de kommunala programmenvåren 1975 särskilt framhållit vikten av ;ut planeringen inom bl. a, dettaområde fullföljdes på ett betryggande sätt. Enligt kundevisserligen byggnadsföretaget på visst sätt sägas betjäna det rörligafriluftslivet. Genom sin belägenhet inom ett strandområde av avsevärt intresseför allmänheten skulle det dock föregripa den avsedda översiktliga planeringenallvarligt. Det fick vidare bedömas avhålla allmänheten från att vistas i detaktuella strandpartiet. Regeringen fann särskilda skälföreligga för att medge undantag från de rådande byggnadsförbuden, I beslutetantecknades att det av kommunens yttrcinde framgick att verksamheten ansågs hastor betydelse för det rörliga friluftslivet i området. Frågan rörde tillstånd tillnybyggnad av elt fritidshus om cirka 54 kvm i Norrtiilje kommun. På fastighetenfanns ett bostadshus om cirka 30 kvm, Utomplansbestämmelser och strandskyddgällde för bebyggande av fastigheten. tillstyrkteframställningen med motivering att fastigheten redan ianspråktagits för avsettändamål. fann ej skäl atlmedge dispens, \ beslutet antecknades alt fullmäktige ej antagit kommunöversiktför området. En sådan kunde i vissa fall anvisa riktlinjer inom vilka ramarfritidshus fick tillkomma och kunde formellt betraktas som särskilt skäl fördispens. Enligt fick byggnadsföretaget ses somuppförande av ett andra fritidshus på fastigheten. Detta kunde tas som intäktfören delning av fastigheten, vilket skulle föregripa ovannämnda planering. Regeringen medgav dispens ochhänvisade till ställningstagande, som fick anses innefattaden bedömningen att det tillämnade byggnadsföretaget inte kunde antas försvåraen eventuell kommande planläggning av området. Särskilda skäl förelåg även attmedge undantag från strandskyddsbeslämmelserna i 16 S naturvårdslagen. Frågan rörde tillstånd tilluppförande av ett andra fritidshus om ca 60 kvm i . Påfastigheten som hade en areal av 11 000 kvm fanns tidigare ett bostadshus ochtvå mindre uthus, Utomplansbestämmelseroch strandskydd enligt naturvårdslagen gällde. tillstyrkteerforderliga tillstånd med hänsyn till atl områdets framtida planläggning inleskulle komma att försvåras. KU 1977/78:35 127 bedömde vidare att byggnadens tomtplats var av ringaintresse fördel rörliga friluftslivet. antecknade i sittbeslut att fastigheten var belägen inom det i riksplaneringen avgränsadehögexploaterade kustområdet inom vilket stor restriktivitet skulle iakttas medatt tillåta ny ftitidsbebyggelse enligt regeringens beslut . I framlagtlörskig till kommunövcrsikt hade i konsekvens härmed angetts att ingenytterligare fritidsbebyggelse eller förtätning av densamma skulle tillkomma iområdet. fann ej ur allmän synpunkt bc;iktansvärdasärskilda skäl föreligga att medge dispens från lätbebyggelseförbudet ochförbudet enligt naturvårdslagen, I regeringens beslut antecknadesatl då fastigheten redan var ianspråktagen för bebyggelse kunde detallemansrältsliga utnyttjandet av strandskyddsom-rudct inte anses inskriinkasv';isentligt genom den tilltänkta byggnaden.