bet · G101AU31 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av propositionen 1977/78:104 såvitt angår förslag om utvidgad rätttill ledighet för vård av barn, m. m., jämte motioner Propositionen 1977/78:104(socialdeparlemenlel)innehåller dels ett förslag lill lag om rätt lill ledighet för vård av barn, m.m., dels ett förslag lill lag om ändring i lagen (1977:630) om ändring i lagen(1962:381) om allmän försäkring. 1detta betänkande behandlas förslaget om rätt till ledighet för vård av barn, m.m., jämte tre motioner, 1977/78:1767, 1770 och 1776, som väckts med anledningav propositionen. Del andra lagförslaget behandlas av socialför-säkringsuiskotlet(SfU 1977/78:24). Socialförsäkringsulskoltet har dessutom avgivit yttrande tillarbetsmarknadsutskottet över förslaget om utvidgad rätt till ledighet för vårdav barn, SfU 1977/78:1 y, se bilaga. I propositionen 1977/78:104 har regeringen efterföredragning av statsrådet i samråd med chefen förarbetsmarknadsdepartementet, statsrådet , samt efter inhämtande avyttrande från lagrådet föreslagit atl antar följande förslag till lagom rätt till ledighet för vård av barn, m. m. 1 1977/78. AU 1977/78:31 2 Lag om rätt tillledighet för vård av barn, m. m. 1 § Arbetstagare har som förälder rätttill ledighet från sin anställning enligt bestämmelserna i denna lag. Sådanrätt har även arbetstagare som är fosterförälder saml arbetstagare somstadigvarande sammanbor med förälder och som är eller har varit gift med ellerhar eller har haft barn med föräldern, 2 § Avtal som innebär att arbetstagares rättigheterenligt denna lag upphävs eller inskränks är ogiltigt i den delen. Ulanhinder av första stycket får avvikelse göras från 7 § första stycket och 9 §andra stycket genom kollektivavtal som på arbetstagarsidan har slutits ellergodkänts av central arbetstagarorganisation som avses i lagen (1976:580) ommedbestämmande i arbetslivet. Även den närmare tillämpningen av 8 och II §§ fårbestämmas genom kollektivavtal som har tillkommit på motsvarande sätt. Arbetsgivare,som är bunden av kollektivavtal som avses i andra stycket, får tillämpa avtaletäven på arbetstagare som ej tillhör den avtalsslulandearbetstagarorganisationen, under förutsättning alt arbetslagaren sysselsätts iarbete som avses med avtalet och ej omfattas av annat tillämpligt kollektivavtal. 3§Arbetstagare har rätt till ledighet för vård av barn dels i form av helledighet, dels i form av förkortning av arbetstiden till tre fjärdedelar avnormal arbetstid. Rätten till hel ledighet gäller till dess barnet har uppnåttett och . Rätten lill förkortning av arbetstiden gäller tilldess barnet har uppnätt ålder eller till den senare tidpunkt då barnethar avslutat det första skolåret. 4§ Utöver vad som följer av 3 § har arbetstagare rätt lill hel ledighet undertid då arbetstagaren uppbär hel föräldrapenning enligt 4 kap, lagen (1962:381)om allmän försäkring och till halv ledighet under tid då arbetstagaren uppbärhalv föräldrapenning. Kvinnligarbetstagare har vidare rätt till hel ledighet i samband med barns födelseunder minst före den beräknade lidpunkten för nedkoms-ten och sexveckor efter nedkomsten. AU 1977/78:31 3 5 §Som villkor för rätt lill ledighet gäller, alt arbetstagaren vid ledighetens början har varit anställd hos arbetsgivaren antingen de senaste sex måna derna eller sammanlagt . Vid beräkning av anställningstid tillämpas 4 ij lagen (1974:12) om anställnings skydd. Deti första stycket angivna villkoret gäller ej för rätt till ledighet under tiddå arbetslagaren uppbär föräldrapenning för tillfällig vård av barn enligt 4kap. lagen (1962:38 Dom allmän försäkring, eller för rätt lill ledighet somavses i 4 § andra stycket. Ledighetensförläggning m. m. 6 §Ledighet lär delas upp på högst två perioder för varje kalenderår. Berör ledigheisperiod mer än ett kalenderår, skall den hänföras till det kalenderår under vilket ledigheten har påbörjats. Ledighetunder tid då arbetstagaren uppbär föräldrapenning för tillfällig vård av barnenligt 4 kap. lagen (1962:381) om allmän försäkring får delas upp utan hinderav bestämmelserna i första stycket. 7§Arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet skall, om ej annatföreskrivs i andra stycket, anmäla delta lill arbetsgivaren minst två månaderföre ledighetens början eller, om det ej kan ske, . Isamband med anmälan skall arbetstagaren ange hur lång lid ledigheten är avseddatl pågå. Ledighetunder tid då arbetstagaren uppbär föräldrapenning för tillfällig vård av barnenligt 4 kap. lagen (1962:381)om allmän försäkring skall anmälas tillarbetsgivaren minst före ledighetens början. Föranleds sådan ledighetav sjukdom gäller dock ej någon anmälningslid. 8§ Ledighet skall förläggas till dag som arbetstagaren begär. Vid förkortning avarbetstiden till hälften eller till tre Qärdedelar av normal arbetstid skalldock förkortningen spridas över arbetsveckans samtliga dagar, om ej särskildaskäl föranleder annat. Arbetsgivarenskall samråda med arbetstagaren beträffande ledighetens förläggning under dagenoch andra med ledigheten sammanhängande frågor, om förhandling medarbetstagarens organisation ej har ägt mm. Uppnås ej överenskommelse, bestämmerarbetsgivaren i dessa frågor i den mån ej annat har avtalats. Arbetsgivaren fårdock ej utan arbetstagarens samtycke föriägga ledigheten till annan lid änarbetsdagens början eller slut. Harbeslut i fråga som avses i andra stycket träffats på annat sätt än genomöverenskommelse med arbetstagaren eller företrädare förarbetsiagaren,skallarbetsgivaren underrätta arbetslagaren om beslutet. Underrättelsen skall ommöjligt lämnas senast före ledighetens början. AU 1977/78:31 4 9 §Arbetstagare för avbryta påbörjad ledighet och återuppta arbetet i samma omfattning som före ledigheten. Villarbetstagare utnyttja sin rätt enligt första stycket att återgå i arbete, skallarbetsgivaren underrättas möjligt. Har ledigheten varit avsedd att pågåen månad eller mer, är arbetsgivaren dock ej skyldig alt låta arbetstagarenåtergå i arbete tidigare än efter del alt arbetsgivaren har mottagitunderrättelsen. 10 §Arbetstagare lär ej sägas upp eller avskedas enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Skeruppsägning eller avskedande i strid mot första stycket, skall åtgärdenförklaras ogiltig, om arbetstagaren begär del. Därvid skall 34-37 Si?, 39 §saml41 § första och andra styckena lagen (1974:12) om anställningsskydd tillämpas. 11 §Arbetstagare är ej skyldig atl enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller lar i anspråk rätt till ledighet enligt denna lag vidkännas minskning avde förmåner som är förenade med anställningen eller försämring av arbetsför hållandena i annan mån än som följer av uppehållet i arbetet. Arbetstagare är ej heller skyldig att av skäl som har sagts vidkännas annan omplacering än sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtalet och som är en nödvändig följd av ledigheten. 12 § Bryter arbetsgivare mot 10 § första stycket skall arbetsgivarenutge, förutom lön och andra anställningsförmåner som arbetstagaren kan varaberättigad till, ersättning för den skada som har uppkommit. Härvid skall 38 §tredje och fjärde styckena saml 40 § lagen (1974:12) om anställningsskyddtillämpas. 13 § Bryter arbetsgivare mot denna lag på annat sätt än som sägs i 10 §första stycket, skall arbetsgivaren till arbetslagaren utge ersättning föruppkommen skada. Vid bedömande om och i vad mån skada har uppstått skall hänsyntas även till omständigheter av annan än rent ekonomisk betydelse. Om det medhänsyn till skadans storiek eller andra omständigheter är skäligt, kanskadeståndets belopp nedsättas i förhållande till vad som annars skulle hautgått. Fullständig befrielse från skadeståndsskyldighet kan också medges. AU 1977/78:31 5 1 fråga om anspråk på skadestånd enligt förstastycket skall 40 § första och tredje styckena lagen (1974:12) omanställningsskydd tillämpas. 14§ Mål om tillämpningen av denna lag handläggs enligt lagen (1974:37l)omrättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft , dålagen (1976:280) om rätt till föräldraledighet skall upphöra att gälla. Ifråga om ledighet som har påbörjats före ikraftträdandet tillämpas den äldrelagens regler. Skall ledighet påbörjas före tillämpas i ställetför 7 § första stycket motsvarande bestämmelser i den äldre lagen. Kollektivavtalsom avses i 2 § andra stycket kan ingås före ikraftträdandet. 1977/78:1767 av () och OlleWästberg i Siockholm (fp) 1motionen yrkas att hos regeringen begär förslag lill åtgärder för altstimulera papporna alt ta ett ökat ansvar för vården av barn inom ramen förföräldraförsäkringen och rätten lill utökad tjänstledighet och förkortadarbetstid. 1977/78:1770av m. fl. 1motionen yrkas alt beslutar anta lagförslaget med följande ändringar. Rätttill ledighet Rätt till ledighet 3§ Arbetstagare har rätt till ledighet Arbetstagare har rätt till hel ledig- för vård av barn dels iform av hel hel för vård av barn till dess barnet ledighet, dels i form avförkortning av har uppnått ett och , arbetstiden till tre fjärdedelar av Arbetstagare har även räit till ledighet normal arbetstid. Rätten till hel under tid som särskild föräldrapenningledighet gäller lill dess barnet har utgår. Rätten till förkortning av arbetstiden gäller till dess barnet haruppnått ålder eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutatdet första skolåret. 1* 1977/78. Propositionensförslag Ledighetens förläggning m. m. Motionärernas förslagLedighetens förläggning m. m. Arbetstagare som vill utnyttja sin Arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet skall,om ej annat föreskrives i andra stycket, anmäla detta till arbetsgivaren före ledighetens början eller, om det ej kan ske, så snart sommöjligt. 1 samband med anmälan skall arbetstagaren ange hur ledighetenär avsedd atl pågå. rätt lill ledighet skall,om ej annat föreskrives i andra stycket, anmäla delta lill arbetsgivaren minsten månad före ledighetens början eller, om del ej kan ske, så snart sommöjligt. I samband med anmälan skall arbetstagaren ange hur lång tidledigheten är avsedd att pågå. Ledighet under------ någonanmälningslid. Ledighet skall föriäggas till dag som arbetstagarenbegär. Vid förkortning av arbetstiden lill hälften eller lill tre fjärdedelarav normal arbetstid skall dock förkortningen spridas över arbetsveckanssamtliga dagar, om ej särskilda skäl föranleder annat. Arbetsgivaren skall samråda med arbetstagarenbeträffande ledighetens förläggning och andra med ledighetensammanhängande frågor, om förhandling med arbetstagarens organisation ej harägt rum. Uppnås ej överenskommelse, bestämmer arbetsgivaren i dessa frågor iden mån ej annat har avtalats. Arbetsgivaren får dock ej utan arbetstagarenssamtycke förlägga ledigheten till annan tid än arbetsdagens början eller slut. Harbeslut ifråga som avses i andra stycket träffats på annat sätl än genom överenskommelsemed arbetstagaren, eller företrädare för arbetstagaren, skall arbetsgivarenunderrätta arbetstagaren om beslutet. Ledighet skall förläggas till dag som arbetstagarenbegär. Vid förkortning av arbetstiden till hälften eller till tre fjärdedelarav normal arbetstid skall dock förkortningen spridas över arbetsveckanssamtliga dagar, om ej särskilda skäl föranleder annat,och förläggas lill lidsom arbetstagaren begär. AU 1977/78:31 skallom möjligt lämnas senast före ledighetens början. Återgångi arbete Återgång i arbete Arbetstagare får----- föreledigheten. Vill arbetstagare utnyttjasin rätt Vill arbetstagare utnyttja sin rätt enligt första stycket att återgå i enligt första stycket att återgå i arbete,skall arbetsgivaren under- arbete, skall arbetsgivaren underrättassnarast möjligt. Har ledigheten rättas möjligt. varit avsedd attpågå en månad eller mer, är arbetsgivaren dock ej skyldig att låtaarbetslagaren återgå i arbete tidigare än efter det att arbetsgivarenhar mottagit underrättelsen. 1977/78:1776av m. n. (s) 1 motionen yrkas atl 1. beslutar godkänna de riktlinjer förföräldraförsäkringens utbyggnad som anges i motionen, 2. som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om a) uppföljning av lagreglerna frånjämställdhelssynpunkl, b) uppföljning av lagreglerna från barnomsorgssynpunkt, 3. riksdagenhos regeringen begär att frågan om de nya lagreglernas inverkan på förmånerna inom socialförsäkringen m. m. klarläggs. har vi här i landet en lagstiftning somger anställningsskydd för den som är ledig från arbetet i samband med barnsbördm. Den nu gällande lagen på området, lagen (1976:280) om rätt lillföräldraledighet, byggdes ut med verkan från . Rättentill föräldraledighet är enligt gällande regler i princip knuten tillföräldraförsäkringens förmånssystem. Arbetstagare har rätt till ledighet frånanställning under lid då föräldrapenning utgår enligt 4 kap. lagen om allmänförsäkring. Föräldrapenning utgår dels i samband med barns födelse elleradoption, dels för tillfällig vård av barn, dels som särskild föräldrapenning.I princip gäller alt föräldrapenning motsvarar den försäkrades sjukpenning,dock lägst /dag (garantinivån). AU 1977/78:31 8 Föräldrapenning utgår /samband med barns födelse eller vid adoption av barn . Vidadoption av barn som har fyllt åtta men inte utgår föräldrapenning underhögst . Arbetstagare har rätt lill ledighet under lid dåföräldrapenning utgår för sådant ändamål. Ledigheten kan tas ut som helledighet eller i vissa fall som halv ledighet. Föräldrarnahar rätt lill särskildföräldrapenning under sammanlagt till dessbarnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutatdet första skolåret. Den särskilda föräldrapenningen utgår, vid såväl helledighet som förkortad arbetstid i form av hel, halv eller fjärdedelsföräldrapenning. Var och en av föräldrarna disponerar avden ersättningstid under vilken den särskilda föräldrapenningen kan utgå. Enförälder kan dock avstå från sin rätt till förmån för den andre föräldern.Förälder som ensam har vårdnaden om barnet har rätt all själv uppbära särskildföräldrapenning . utgår den särskildaföräldrapenningen på grundval av förälderns aktuella sjukpenninggrundandeinkomst, dock lägst garanlinivån. Under utgårföräldrapenningen i samtliga fall med belopp motsvarande garantinivån eller deldärav. Ledigheti samband med särskild föräldrapenning kan las ut som hel, halv ellerfjärdedels ledighet. Förälder har således maximall, isamband med barns födelse, rätt lill endera tre månaders hel ledighet, sexmånaders halviidsledighet eller förkortning av arbetsdagen till tre fjärdedelarav normal arbetstid (vanligtvis sex timmars arbetsdag) under tolv månader.Förälder har rätt att kombinera de olika ledighetsformerna. Enförutsättning för rätt till föräldraledighet är normalt alt arbetstagaren haruppnått en viss anställningstid, nämligen antingen sex månaders sammanhängandeanställning fön; ledigheten eller sammanlagt tolv månaders anställning underde . En kvinnlig arbetstagare har emellertid i samband medbarns födelse alllid rätt lill ledighet före och sex veckorefter nedkomsten, således oberoende av anställningstid eller om hon underledigheten uppbär föräldrapenning eller inte. Ledigheti samband med barns födelse eller adoption får delas upp på två perioder. Ävenledighet i samband med särskild föräldrapenning flrdelas upp på två perioder.En arbetstagare har således alltid rätt atl dela upp föräldraledigheten på fyraperioder. Arbetstagaren är dock oförhindrad alt fördela ledigheten på flerperioder, om arbetsgivaren medger detta. Rätttill ledighet JÖr tillfällig vård av barn tillkommer arbetstagare närföräldrapenning utgår för sådant ändamål. Sådan föräldrapenning utgår lillförälder som för atl ta vård om barn, som inte fyllt , behöver avstå frånförvärvsarbete i samband med sjukdom hos barnet eller dess ordinarie vårdare.Denna form av föräldrapenning kan utgå även i en del andra sammanhang.Ersättningen är begränsad lill beroende på AU 1977/78:31 9 antaletbarn i familjen. För denna föräldraledighet krävs ingen minsta anställningslid. I propositionen föreslås nu en ny lag om rätt tillledighet för vård av barn, vilken skall ersätta dengällande. Enligt förslaget skall föräldrar ges en utökad rätt lill ledighetfrån anställning. En förälder föreslås fä rätt all för vård av barn dels varahelt ledig från anställningen till dess barnet har uppnått , dels förkorta arbetstiden lill tre Ijärdedelarav normal arbetstid tilldess barnet uppnått ålder eller till den senare tidpunkt då barnetavslutat sitt första skolår. Rätten till ledighet föreslås bli fristående frånföräldraförsäkringens förmånsregler. Under lid då föräldrapenning utgår skalldock alllid rätt lill ledighet föreligga. När del gäller anställningsskyddelsutformning m. fl. frågor har lagförslaget i allt väsentligt samma utformningsom den gällande lagen. Beträffande vissa nyheter återkommer utskottet i delföljande. Denföreslagna lagen skall enligt propositionen ses som en delreform påfamiljepolitikens område. Ett led i denna politik utgjordes av den utbyggnad avföräldraförsäkringen från som trädde i kraft den 1 januarii år. Den nu föreslagna frislående föräldraledigheten är ett andra steg.Därutöver planeras ett tredje steg, som skall innefatta en samlad lösning avfrågorna om vårdnadsbidrag och utbyggnad av föräldraförsäkringen. Utskottetansluter sig lill den föreslagna reformen. Den är ägnad all stärkasmåbarnsföräldrars ställning på arbetsmarknaden som den ger dembättre möjligheter all vara tillsammans med sina barn som barnens tidigaste uppväxtår utgör. Förslaget ansluter i princip tillvad som redan gäller för statligt anställda. Utskottet noterar med tillfredsställelseall det finns en bred parlamentarisk uppslutning bakom lagförslaget. Endastvänsterpartiet kommunisterna har i motionen 1770 lagt fram ändringsförslagbeträffande lagförslagets utformning. Vpkgodtar förslaget om rätt till ledighet under barns första 18 levnadsmånader.Däremot avvisar man tanken på alt föräldrar med småbarn skall ha rätt attförkorta arbetstiden lill sex limmar, vilket propositionens förslag innebär.Motionärerna anser att frågan om förkortad arbetstid inte skall lösas separatför småbarnsföräldrar. De hänvisar lill atl vpk i annat sammanhang föreslagiten allmän sänkning av arbetstiden nu och i början av1980-talet. Utskottetkonstaterar atl avvisat en sådan allmän sänkning av arbetstiden somvpk begär. Det är med förvåning som utskottet noterar att vpk vill förvägrasmåbarnsföräldrar och deras barn de ökade möjligheter till samvaro som propositionenbanar väg för. Vpk har också invändningarmot propositionen på andra punkter. 1propositionen föreslås all ledighet, oavsett om den tas ut som heltidsle-digheleller deltidsledighel, skall få delas upp på högst två perioder . Den somvill utnyttja sin rätt lill ledighet skall vara skyldig anmäla detta lill AU 1977/78:31 10 Den som vill avbryta ledighet skall ha rätt atl återgålill arbetet, dock all arbetsgivaren skall underrättas minst en månad i förväg,om ledigheten var avsedd all pågå längre än en månad. Vpkanser alt det bör räcka med en månads avisering före påkallad ledighet och altden som vill avbryta påbörjad ledighet och återgå i arbetet skall kunna göradet med omedelbar verkan. Debåda aktuella reglerna är betingade av det behov av planering som finns påarbetsplatserna i samband med atl ledighet aktualiseras. Enligt utskottetsuppfattning är de uppställda tidsfristerna en läniplig avvägning av olikaintressen. När det gäller regeln om en månads förvarning för återgång i arbetebör det framhållas alt regeln är motiverad bl. a. med hänsyn lill alt envikarie enligt 15 § lagen om anställningsskydd kan ha rätt alt en månad iförväg fä underrättelse om atl anställningen upphör. Utskottet avstyrker alltsåmotionsyrkandena. Vpklar även upp bestämmelserna om ledighetens förläggning. Enligt lagförslagetskall ledighet föriäggas till dag eller dagar som arbetslagaren begär,Deltidsledighel skall i princip spridas över arbetsveckans samtliga dagar. Närdel gäller deltidsledighets förläggning förutsätts att frågornalöses genom överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren eller genomförhandling enligt medbestämmandelagen. Om parterna inte kan komma överensbestämmer arbetsgivaren på denna punkt. Bestämmanderätten är dock begränsad pådel sättet alt arbetsgivaren inte ulan arbetstagarens samtycke kan förläggaledigheten till annan tid än arbetsdagens början eller slut. 1vpk-motionen yrkas alt beslutanderätten om ledighetens föriäggning i sin helhetskall tillkomma arbetstagaren. Somframgår av del anförda är arbetsgivarens bestämmanderätt starkt beskuren. Omparterna inte kan komma överens är arbetsgivarens beslutanderätt begränsadtill frågan om partiell arbetstidsförkortning skall förläggas till arbetsdagensbörjan eller slut. Utskottet kan inte finna skäl atl ändra propositionen pådenna punkt och avstyrker därför motionsyrkandet. Sedan lagen varit i kraft enlid får man bedöma hur reglerna om ledighetens föriäggning utfallit ipraktiken. Sammanfattningsvisavstyrker alltså utskottet vpk-motionen i dess helhet. Avdel tidigare sagda framgår att socialdemokraterna godtar själva lagförslaget.Del innebär emellertid inte att man kritiklösl accepterar reformen. 1 motionen1776 av m. fl. (s) förs för det första fram önskemål om altriksdagen skall fastställa vissa riktlinjer för den framtida utbyggnaden avföräldraförsäkringen. Vidare har man synpunkter på uppföljningen av reformen iskilda hänseenden. Deav socialdemokraterna föreslagna riktlinjerna för utbyggnad av föräldraförsäkringeninnefattar alt ersältningstiden successivt föriängs så atl den sammanlagdaföräldraledigheten uppgår , alt ersättning AU 1977/78:31 11 linderhela ledigheten utgår enligt inkomstbortfallsprincipen, att rätten tillsärskild föräldrapenning knyts till varje barn, atl garantinivån för föräldraförsäkringenhöjs, all rätten till föräldrapenning överstigande garantinivån knyts lillindividen saml att ersältningstiden fördelas lika mellan föräldrarna om detinte föreligger särskilda skäl. Deriktlinjer som socialdemokraterna lagt fram för föräldraförsäkringens framtidautbyggnad har prövat så sent som med anledning av enmotion som väcktes under allmänna motionstiden. avslogmotionsyrkandet i enlighet med sociaiförsäkringsutskottets hemställan (SfU1977/78:17). Mot bakgrund bl. a. av de genomfördaförbättringarna av föräldraförsäkringen och då familjestödsut-redningen inomkort lägger fram förslag om ytteriigare utbyggnad av försäkringen ansågsocialförsäkringsulskoltet del inte lämpligt atl band sig för ettprogram för försäkringens framtida utformning. Sedanden har del inte inträffat något som föranleder ändratställningstagande. Med hänsyn lill det väntade utredningsförslaget och dåregeringen aviserat ytteriigare reformer av föräldraförsäkringen måste detanses direkt olämpligt atl nu fatta ett principbeslut om försäkringensutformning. bör därför avslå del förevarande motionsyrkandet. Fråganom i vad mån man genom utformningen av ledighetsreglerna skall påverka fäderall i ökad omfattning la hand om vården av sina barn är omdiskuterad. Denuvarande reglerna innebär atl föräldrarna inbördes kan komma överens om hur deskall fördela ledigheten. Socialdemokraterna syftar med sina principförslagbeträffande försäkringen till en styrning av ledigheten på det sättet atträtlen lill ersättning görs beroende av atl ledigheten fördelas lika mellanföräldrarna. I lagförslaget finns inte några regler som innebär skyldighet altfördela ledigheten. Inte heller motionerna innehåller förslag i den riktningen,men i socialdemokraternas motion liksom i kommunisternas påtalasrisken för alt ledigheislagen i allt väsentligt kommer atl utnyttjas avmödrarna och att fäderna .således inte kommer att ta det direkta ansvaret förbarnens vård i den ökade omfattning som från många synpunkter är önskvärt.Samma synsätt finns i motionen 1767 av () och (). Denna motion mynnar ut i ett yrkande att skall ge regeringen iuppdrag alt se över vilka möjligheter det finns att stimulera fäder att ta likaansvar för barnen som mödrar. Som en möjlig metod nämns individualisering avföräldraförsäkringen.