bet · G101KU23 · 1977-12-31 00:00:00 — I föreliggande utredning används samma metodik somlåg till grund för beräkningarna redovisade i promemorian ,"Alternativa förbindelser mellan ledamots- och plenisalsbyggnad'". 1ett första skede (kapitel 6) sker alla tidsavståndsberäkningar under förutsättningatt det ej förekommer hastighetsnedsättningar och väntetider på grund avkapacitetsbegränsningar. Inästa skede av beräkningarna (kapitel 7 och bilaga 4) redovisas vilkendimensionering som erfordras om hastighetsnedsättning ej skall förekomma.Slutligen (fortsättning på kapitel 7) tas hänsyn till fysiska förutsättningar ibyggnaderna och konsekvenser beskrivs för olika begränsningar beträffandedimensioneringen. KU 1977/78:23 149 1 bilaga 1 och 4 redovisas metodiken förberäkningen av maximala flöden. Beräkningarnabaseras på vissa värden vilka ej kan förutsägas med exakthet. Detta gäller bl.a. gånghastigheter och sannolikhet att befinna sig på eget rum när voteringbegärs. 1 promemorian utfördes därför en känslighetsanalys vilkenvisade hur variationer i dessa antaganden påverkade slutresultaten avberäkningarna. I princip gäller dessa beräkningar även för föreliggandeutredning varför en ny känslighetsanalys ej har utförts. Eftersom riksdagsvoteringarna med därtill hörandeförulsällningar är unika händelser är det nödvändigt atl göra fällobservationeroch egna praktiska försök som komplement lill litleraluruppgifter för atterhålla ett underiagsmaterial för beräkningarna. Fältobservationerhar utförts vid åtta voteringstillfällen i vid torg.Dessutom har fältobservationer gjorts vid rulltrappor och rullband i anslutninglill tunnelbanestationer. Egnapraktiska försök har utförts beträffande in- och utpasseringslider för hissar,rymlighet i hissar, gånghastigheter i korridorer, på rullband, i rulltrapporoch i vanliga trappor, Ibilaga 1-3 redovisas fältobservationerna, de praktiska försöken samt litteraturstudierna.Som komplement har även kontakter tagits med bl. a. hiss-, rullbands- ochrulltrappskonstruktörer om anläggningars prestanda samt med brand- ochplanmyndigheter om kapaciteter vid trånga passager. Nedanföljer en sammanställning av de beräkningsförutsättningar som använts. En genomgående förutsättning är atlriksdagsledamöterna är vana vid förflyttningen saml att övriga sysselsatta iledamotsbyggnad och plenisalsbyggnad lämnar företräde för ledamöterna vidderas förflyttning till votering. I princip har programskiss från AOSutgjort underiagsmaterial. Enligt underhandskontakter med AOS har dock vissajusteringar företagits. Beträffande rulltrappornas läge i plenisalsbyggnadenhar en skiss alternativ 2 använts och beträffande hissarna iledamolsbyggnaden har en skiss AOS använts. Även vad gällerkorridorens utformning på plan 1 i plenisalsbyggnaden har vissa mindreändringar i jämförelse med Ovanstående förslag till förändringar enligt skisserna hargjorts efter samråd mellan AOS och Institutionen. Planförut-sältningarnaredovisas i figur 1-4. 5.3Flöde från ledamotsbyggnad vid votering Enligt beräkningar baserade på observationer viddet nuvarande vid befinner sig maximalt avriksdagsledamöterna på sina arbets- eller kombirum eller i anslutning därtillnär votering begärs (se bilaga 1), I ledamotsbyggnaden finns 294 arbets- ochkombirum. q max =0,7 294 =206ledamöter/votering' Dennaberäkning förutsätter att gruppsammanträden o. dyl. med deltagande av mångariksdagsledamöter ej föriäggs till ledamotsbyggnaden under arbetsplenum. Ibilaga 4 redovisas beräkningar om hur 4-minutersflödet varierar under4-minulersperioden. Under den intensivaste delen av perioden har flödetberäknats lill 4,5 personer/sek. 5.4Flödesfördelning på trappa och hiss i ledamotsbyggnaden Vid antagandet av fördelningen enligt nedanståendetabell har hänsyn tagits till dels observerad fördelning vid voteringar iriksdagshuset vid (bilaga1) dels att benägenheten att välja hiss kommer att bli något högre vid Delta beror påatl "säker" hissplats garanteras genom atl resp. våningsplantilldelas egen eller egna hissar vilka ej stannar på andra Se vidarekapitel 7, 'Benämnes "maximala 4-minutersflödet" 2 Benämnes"toppflödet" KU \91in»:li 151 5.5 Förflyttningshastigbeteri korridorer o. dyl. Gånghastigheten har enligt litteraturuppgifter ochegna praktiska försök salts lill 1,4-1,vid "ostörd" gång.Riksdagsledamöterna har förutsatts fördelas jämnt pä detta hastighetsiniervall.Hastigheterna 1,4 och betecknas i den fortsatta utredningslexlen med"relativ långsam gång" resp. "relativ snabb gång". Viduträkningar av längsta lidsavstånd har använts. Vid"störd" gång, dvs. när tätheten blir så stor att önskvärd sieglängdej kan hållas, har gånghasligheten bedömts sjunka enligt ett diagram i bilaga3. Rullbandens hastighet bör ej överstiga 0,75 m/sek.Högre hastigheter kan medföra problem vid på- och avstigning. Normalgånghaslighet kan förekomma på bandet enligt praktiska försök av InstTrafikplanering. Den resulterande förflytlningshasligheten har salts lill 2,1m/sek. vid relativ långsam gång. Gånghasligheten nedför har enligt litieraturuppgiftoch egna praktiska försök satts till 0,20-0,35 w/5(vertikalhastighelen).Riksdagsledamöterna har förutsatts fördelas jämnt på detta hastighetsintervall.För plan 3 och uppåt i ledamotsbyggnaden har samtliga med låg gånghaslighetförutsatts använda hiss. Steghastigheten i en s. k. tunnelbanerulltrappa är0,75 m/sek.' Vid standardlutningen blir vertikalhaslighelen 0,5 0,75m/sek. minus något på grund av avfasningen i rulltrappans ändpunkter. Vidhöjder har vertikalhastigheten beräknats till 0,35 m/sek. Vidberäkningen av längsta lidsavstånd har ovanstående sleghastighel använtseftersom gång i rulltrappor är obekvämt på grund av trappstegshöjden. Enligtpraktiska försök av Inst Trafikplanering ökar vertikalhastigheten uppför till0,45 m/sek. och 0,65 m/sek. vid "relativ långsam gång" resp."relativ snabb gång". Enligt litleraluruppgifter och egna praktiskaförsök av Inst Trafikplanering har nedanstående formel konstruerats för altberäkna förfiyltningshaslig- ' För denna hastighet erfordras dispens KU 1977/78:23 152 hetenför"dimensionerande(sisle) person". Observera att "dimehsionerande(siste) person" ej är densamma vid på- och avstigning. kl4- k2 + k3 v v -(- - - k4 v -I- k5 -I- k6 p eller 7,5 -(- 1,3 v -f-- -I- 0,5p v k]=0,5 Inpasseringstid för "dimensionerande person" k2= 3,5 Dörrens stängning k3=0,65 Koefficientföratt hänsyn skall tas till atthissenej når full hastighet genast (accelerationen = ) v Hissensmaxhastighet i m/sek. 0,65 Koefficient som tar hänsyn till retardationen kö= 0,5 Utpasseringstiden per person p Antal personer med hissen. 5.10 Kapacitetför korridorer o. dyl. Enligt litteraturuppgifter erfordras effektivgångbanebredd på 1,0 m per flöde om 1 pers/sek. om flödet är enkelriktat ochalla skall kunna hålla önskvärd steglängd (= "önskvärdgånghastighet"). Sidohindermedför förluster i effektiv gångbanebredd, så att en zon på 0,45 m på varderasidan av en gångbana måste räknas bort vid förekomst av väggar ilängdriktningen. Skyddszonen kan minskas till 0,30 m vid smärre sidohinder. Närbredden inte är tillräcklig för "önskvärd hastighet" ökar täthetenoch hastigheten minskar. Korridorens kapacitet ökar emellertid vid lägre gånghastigheterfram till en "kritisk gräns" vid . Ökar tätheten så attgånghastigheten blir lägre än minskar kapaciteten och köbildningaruppslår. För atl inte den "kritiska gränsen" skall uppnås måste deneffektiva gångbanebredden vara 0,7 m per flöde om 1 pers/sek. om flödet ärenkelriktat. Kapaciteten för rullband begränsas av påstigningen.Eventuell gång på bandet eller högre bandhastighet inverkar således föga påkapaciteten. KU 1977/78:23 153 Kapacitetenför ett band, som är 1,0-1,och har hastigheten 0,6 m/ sek,, har sattslill 2,2 pers/sek. (två led), Enligt motsvarande beskrivning som för korridorero, dyl, (jämför kapitel 5.10) finns det två kapacitetsgränser. Om"önskvärd gånghastighet" skall kunna hållas erfordras vid gång nedfören trappa en effektiv bredd på 1,4 m per flöde om 1 pers/sek, om flödet ärenkelriktat. För att inte den "kritiska gränsen" skall uppnås(köbildning) måste den effektiva bredden vara 0,9 m per flöde om 1 pers/sek. Enligt litteraturuppgifter kompletterad med egnaobservationer kan kapacitetsgränserna för detta speciella fall sättas tillnedanstående värden. Det är viktigt att beakta kapacitetsvärdena är högre ännormalt beroende på att strömmen är homogen samt att inget skrymmandehandbagage förekommer. i/s) kapacitet (pers/s) kapacitet (pers/s) Även i detta fall (jämför kap. 5.11 kapacitet förrullband) begränsas den praktiska kapaciteten av påstigningen. Gång irulltrappan eller högre steghastighet inverkar således föga på kapaciteten. 5.14Kapacitet för hissar. Enligt egna praktiska försök (se bilaga 2) rymmeren hiss med innermåtten 1,8 X2,0 m 24 personer. Rymligheten förpassagerarna är vid denna beläggning acceptabel. Enligten motsvarande beskrivning som i kapitel 5.9 kan omloppstiden för en hissberäknas enligt nedanstående formel. Formeln gäller för en enkelriktad strömav trafikanter som enbart åker mellan två våningsplan. k2 + k3 v + - -I-k4 v -I- k5 -f k6 pi -t- k2 + h + k3 v + - + k4 v + k5 + k] P2 eller 14 -I- 2,6 v -f-- 1-pi om pi = p2 Pl= antal trafikanter första luren. KU 1977/78:23 154 P2 = antal trafikanter som skall åka med påföljandelur. Se kapitel 5.9 beträffande övriga beteckningar. I figur 5 har etthissomlopp illustrerats. 6Tidsavstånd för ledamoten som har längst vid votering Beräkningarna i detta kapitel förutsätter altledamoten, som har längst, ej föriorar tid pga någon haslighetsnedsätlandekapacilelsspärt. I kapitel 7 las hänsyn till kapaciteter. Beräkningen görs för dimensionerande ledamot,vilken har del bortersta rummet på plan 6 i norra flygelbyggnaden och som harsin bänk längst från rulltrapporna i plenisalsbyggnaden.' Gång från hiss till Avstånd (m) Tidsåtgång (sek) Hissen förutsätts ha maxhastigheten . Enmaxhastighet på ger ett tidstillägg . Rulltrappanförutsätts ha en sleghastighel på . I figur 6 harförflyttningen för dimensionerande person illustrerats. Förberedelsetidenär endast satt . Skulle längre förberedelsetid behövas finnsvissa "spurt"-möjligheter. Gånghasligheten är endast satt till 1,4m/sek. Vid brådska kan man förutsätta en högre hastighet. En hastighet på ,8m/sek. Går man även i rulltrapporna kanytteriigare inbesparas. Densammanlagda tiden är något över de som angivits i programmet förriksbyggnaderna. Genom att fördela antingen rummen eller bänkarna enligt enplan skulle man dock kunna undvika atl dimensionerande person får längst i bådaändarna av förflyttningen. En motsvarande beräkningav längsta tidsavstånd i vid 'Under hissfärden byts dimensionerande ledamot från den som kom sist till hissentill den som går sist ur hissen. KU 1977/78:23 155 Delta innebär att en flyttning till (med en 4-minutersgräns) ej ger en sämre standard beträffande möjligheten attnå voteringen . 7Dimensionering och utformning av anläggningar. Enligt programskissen AOS föreslåsledamotsbyggnaden utrustad med hissar och plenisalsbyggnaden med rulltrapporför ledamöternas förflytlning till votering. Förutom dessa hissar ochrulltrappor kommer även korridorerna och gångbron mellan hissarna ochrulltrappan alt studeras i delta kapitel. Överslagsmässiga beräkningar ger atlföreslagna utrymmen fram lill hissarna i ledamotsbyggnaden samt utrymmena efterrulltrapporna i plenisalsbyggnaden är tillräckliga. Även trapporna ikanslihuset är tillräckligt breda för strömmen av ledamöter som ej åker hiss. I vid motsvarasledamotsbyggnaden av den s. k. hotelldelen. I många avseenden finns liknandeförhållanden i den befintliga och i den föreslagna byggnaden. Båda byggnademahar sex våningsplan med ledamolsrum och i båda byggnaderna skall ledamöternatill nedersta ledamotsplanet för fortsatt förflyttning till plenisalen.Beräkningarna och förslagen i detta kapitel grundas därför i stor utsträckningpå observationer vid . Vidvoteringar i del befintliga brukar vaktmästarna på de högstaplanen i holelldelen ordna en hiss . Sedan kvarhålls hissen tills allafrån våningen tagit plats. På delta sätt får hissarna ett högt utnyttjandegenom atl de ej går halvbesatta. Dessutom undviks tidskrävande stopp vid fleravåningsplan för nya påsligande eller för att konstatera att hissen redan är fullbesalt. Enligtdenna utrednings mening bör systemet vid utvecklas ytteriigare.Varje våningsplan bör tilldelas egen eller egna hissar och när votering begärssker en central dirigering av hissarna lill respektive våningsplan. Lämpliga/fls/ö avgångstider för de olika hissarna bör bestämmas och förslagsvis 15sekunder innan våningshissen avgår ges särskilda signaler i våningsplanetskorridorer. Det måste givetvis vara möjligt för våningsvakt-måstaren ellernågon ledamot alt hålla kvar hissen om det är troligt att alla ej hunnit fram.Hiss 1 och 3 (se nedan) eller trapporna får utgöra reseiymöjlig-heter för demsom trots allt inte kommer med våningshissen. Enligtkapitel 5.4 kommer maximalt ca 107 stycken att välja hiss i ledamotsbyggnadenvid voteringar. Fördelningen påvåningsplan beräknas bli följande: KU 1977/78:23 156 Plan Antal med hiss Eftersom del ej finns större hissar än s. k.24-personers, erfordras således minst 6 hissar, (varav två vardera till plan 5och 6) eftersom varje hiss endast hinner göra en tur. Detta beror för exempelvis en fullbelagd 20-personershiss mellan plan 5 och 1är . Om således plan 5 tilldelades endast en hiss skulle denandra turen avgå än avgångstiden för sista hissen om tvåhissar finns tillgängliga. Den dimensionerande samlingstiden vid voteringarenligt kapitel 6 skulle därigenom öka från knappt 250 till . Hissarna enligt figur 5bör fördelas enligt följande: Plan Hiss nr Storlek Beräknat max 3 6 12-personers 10 4 5 20-personers 18 5 4 20-personers 1 . 5 -I-res 3 20-personers 6 2 16-personers 6 -I- res 1 20-personers Egentligen skulle en s. k. 24-personershisserfordras i stället för en 20-personershiss för plan S. Utrymmena är emellertidej tillräckliga för den större hissen. Enligt praktiska försök av InstTrafikplanering rymmer hissar dock något fler passagerare än nominella värdetom kravet på rymlighet är lågt och om säkerhetskraven medger enuppklassiflcering av max antal passagerare. Det beräknade maximala4-minutersflÖdet på ca 206 personer kommer även atl inträffa mycket sällan,kanske bara . Dessutom har vissa säkerhetsmarginaler lagtsin vid beräkningen av 4-minutersnödet. Mot denna bakgrund kan det knappast varamotiverat alt göra kostsamma lösningar utöver vad som föreslagits. Hissnr 1 och 3 föreslås utgöra reservhissar för den eller de ledamöter som av någonanledning ej hunnit med våningshissen. Det är därför viktigt alt ledamöternafrån plan 5 och 6 först fyller dessa hissar och åker lill plan I så altdessa så fort som möjligt kan utnyttjas som reservhissar. Om reservhissarnautnyttjas kommer dessa kunna avgå efter ordinarie våningshiss.Vissa "spun"-möjligheter finns sedan att la igen . Det kanäven anmärkas att rösträkning ej inträffar förtän efter detatt voteringsproceduren inletts. KU 1977/78:23 157 7.2Gångbro och korridorer mellan hissar i ledamotsbyggnaden och rulltrappor iplenisalsbyggnaden I bilaga 4 redovisas beräkningar av hur4-minutersflödet kommer att variera i ett snitt alldeles intill rulltrapporna.Beräkningarna förutsätter att inga trånga passager, som förändratflödessituationen, förekommit tidigare. Approximativt gäller den redovisadeflödesvariationen för övriga aktuella snitt utmed gångsträckan mellan hissarnaoch rulltrapporna. Enligtberäkningarna kommer toppfiödet att bli 4,5 personer . Enligt kapitel4.10 måste korridorer ha en minsta bredd om önskvärd gånghaslighetskall kunna hållas. Enstaka mindre hinder som gör bredden till 5,1 meterinverkar ej. Om köbildning skall undvikas måste bredden vara minst 3,7 meter.En bredd på mellan 3,7 och 5,1 meter innebär dock en viss nedsättning avgånghastigheten. Enligtde skisser som utgör underiagsmaterial för utredningen (se kap. 5.2) hargångsystemet i stort sett dimensionerats så att önskvärd gånghastighet kanhållas. Det kommer inte heller att uppstå någon köbildning. Följande åtgärdermöjliggör en ökning av gånghastigheten vid maxflöde: Breddning avhisskorridoren på plan 1 helt eller delvis. Avfasning av hörnet närman svänger ut från hisskorridoren på plan 1 till utrymmet under eniréhallen. Breddning av korridoren, somförbinder ledamotsbyggnaden och gångbron. Borttagning av pelarna i förbindelsegången mellangångbron och rulltrapporna. Borttagning av "klackarna" utmed väggarnai ovannämnda förbindelsegång. Avfasning av hörnet när man svänger frånförbindelsegången till rulltrapporna. Breddning av dörren från förbindelsegången tillhisshallen (se kap. 7.3). Åtgärderna är givetvis mer eller mindre lämpliga avbyggnadstekniska eller estetiska skäl. En avvägning måste göras med detidsvinster som kan erhållas. Åtgärd1 blir av betydelse om alla hissarna slumpvis anländer till plan 1 samtidigt.Genom en styrning av hissarna med fasta avgångslider enWgi kap. 7.1 kan dettadock undvikas. En prövning av en delvis breddning av korridoren bör dock göras. Åtgärderna2-5 blir endast av betydelse när maximalt 4-minutersnöde näst intill maximalt4-minutersnöde inträffar. Detta kommer troligen endast att ske perår. Åtgärderna6 och 7 bör göras. Särskilt åtgärd 6 är viktig. Eventuellt kan alternativalösningar tänkas såsom exempelvis att lägga in en ny öppning frånförbindelsegången till hisshallen och använda norra delen av hisshallen förpassage till rulltrapporna. KU 1977/78:23 158 Överslagsmässigl ger åtgärderna 1-7 följandetidsvinster för ledamöterna i toppflödet (när del maximala 4-minulersflödet ärsom intensivast). Köbildning kan uppstå om Det är viktigt att notera att om någon eller någraav åtgärderna inte genomförs så gäller beräknade tidsfördröjningar ledamöternasom kommer i toppflödet och inte för dimensionerande person. Om ingen avåtgärderna genomföres kommer dock den dimensionerande personens tid atlpåverkas (jämför kap. 6). Sammanlagt bör endast tidsfördröjningar på ca 20sekunder för personerna i toppflödet återstå om inte den dimensionerande lidenskall påverkas. Detta skulle exempelvis vara fallet om åtgärderna 2, 3, 6 och 7genomfördes. Om rulltrapporna skulle dimensioneras för detberäknade toppflödet 4,5 pers/sek erfordras två rulltrappor med en minstastegbredd . Enligt underhandskontakter med AOS-arkilektkontor ärdel emellertid endast möjligt av byggnadslekniska skäl alt få plats medrulltrappor, som vardera har slegbredden . Eftersom dessa tvårulltrappor endast har en praktisk kapacitet för 3,2 pers/sek finns det riskför köbildning. Denna köbildning kan dock undvikas om hissarna söder omrulltrapporna utnyttjas. Det är då nödvändigt alt hissarna ej börjar fyllas påförrän toppflödet anländer. Delär även nödvändigt alt fria utrymmen finns mellan rulltrapporna och hissarna såatt ledamöterna kan se vilket transportmedel som är lämpligast atl välja föratt köbildning ej skall uppstå. Iunderiagsmaterialel för utredningen ingår en skiss AOS vari tvåalternativ för rulltrapporna presenteras. Alternativ 2 har utgjort underlag förberäkningarna i kapitel 6 om längsta lidsavstånd. Alternativ 2 är bättre änalternativ I i två avseenden. Dels blir gångavstånden kortare i alternativ 2,dels ingår ingen lång rulltrappa eller någon rulltrappa som lutar mer än , ialternativ 2. Vid speciellt nedfärd kan långa rulltrappor och lutningar mer än30° ge obehagskänslor. Det förutsätts därvid atl det ena rulltrappsstråket KU 1977/78:23 159 endasthar uppåtgående riktning när votering begärs. En Oärtslyrning av rulltrappornai samband med att votering begärs är därför nödvändig. Detsamma gäller förhissar i såväl ledamolsbyggnad som plenisalsbyggnad. 8 Hissarsom alternativ till rulltrappor i plenisalsbyggnaden Omloppstidenför fullbesalta 24-personershissar mellan plan 1 och 5 i plenisalsbyggnaden är60 sekunder. Genom att studera flödesvariationer enligt bilaga 4 kommer ca 40av de beräknade 206 ledamöterna vid maximalt 4-minulersflöde (kapitel 5.3) attanlända till hissarna innan de sista ledamöterna beräknas anlända.Detta innebär atl 40 ledamöter kan använda hissar som hinner runt elt varv.Antal hissar som erfordras blir: 206-40 _-, 24 Såledeserfordras 7 stycken hissar. Detta förutsätter dock atl hissarna inte får avgåinnan de är fullbesalta. Genom atl hissar används går vertikalförflytlningen iplenisalsbyggnaden snabbare förledamoten som har längst till votering. Däremot blir gångförflyltningen fördimensionerande person totalt () längre om hissarnalokaliserasenligt skiss AOS alternativ 3 förutom alt den nordligastehissen utgår. Totalt kommer således den dimensionerande tiden alt förlängasfrån knappt 250 till . 9 Alternativmed rullband på gångbron Rullband kan användas för alt göragångförflytiningar snabbare. På en skiss AOS har två parallella 60meters rullband lagts in på gångbron och i början av korridoren iplenisalsbyggnaden. Den sammanlagda kapaciteten för de två rullbanden är 4,4pers/sek, vilket är tillräckligt fördet i bilaga 4 beräknade toppflödet. Genomrullbanden kommer den beräknade tiden för riksdagsledamoten som har längst tillvoteringen att reduceras från knappt 250 (kapitel 6) till . Deninbesparade tiden på måste givetvis ställas i relation till kostnadernaför rullbanden samt de byggnadslekniska ingrepp som anläggandet innebär. Densammanlagda byggnadsbredden för rullbanden är . I ändarna erfordrasen "grop" med djupet 1,15 m och däremellan är "gropen" 0,55m djup. Omrullband installeras bör del normala vara att banden går åt var sitt håll. Närsedan votering begärs vänds riktningen på det ena bandet med hjälp avIjärrstyrning enligt samma syslem som för rulltrapporna i plenisalsbyggnaden. KU 1977/78:23 160 10Summering av resultat. Till grund för beräkningarna i föreliggandeutredning ligger skisser som tagits fram av AOS-arkitektkontor efterunderhandskontakter med Inst Trafikplanering. Enligt dessa skisser kommer dendimensionerande tiden för ledamoten som har längst till votering atl bli knappt250 sekunder. Denna tid skulle dock kunna nedbringas till omman vid fördelningen av ledamotsrummen eller bänkarna undvek attdimensionerande person har sin bänk längst från rulltrapporna. Förvertikalförfiyttningeni kanslihuset erfordras sex stycken hissar och för vertikalförflyttningen ikanslihuset erfordras två rulltrappor och två hissar. I kapitel 7 beskrivs ettsystem med fjärrstyrning. När votering begärs inställs hissarna ochrulltrapporna för all ta emot den enkelriktade strömmen av ledamöter på vägtill plenisalen. Gångbro,korridorer, trånga passager o. d. är i allmänhet tillräckligt dimensionerade.Några av de åtgärder som föreslås i kapitel 7.2 måste dock genomföras om det ejskall vara risk att den dimensionerande tiden förlängs. Alternativmed hissar i stället för rulltrappor i plenisalsbyggnaden och rullband pågångbron har studerats. Utredningen vill varken rekommendera hissalternativeteller rullbandsalternativet. Hissalternativet medför föriängning av dendimensionerande tiden och rullbandsalternativet ger en för liten tidsvinst iförhållande till de byggnadslekniska konsekvenser alternativet medför. Sammanfattningsviskan anföras att anläggningarna enligt ritningsskisserna i stort sett ärtillräckliga fören 4-minutersgräns vid voteringar samt attsäkerhetsmarginalerna kommer att bli lika stora som vid 3-minutersgränsen i detbefintliga vid . Marginalerna är emellertid mycketsmå. Därför måste inskränkningar i förhållande till föreslagna anläggningarprövas noggrant innan de genomföres. Beräkningarna baseras även på vissaantaganden vilka ej kan förutsägas med exakthet, exempelvis sannolikheten atlbefinna sig i ledamotsbyggnaden när votering begäres. 1 en känslighetsanalys,PM "Alternativa förbindelser mellan ledamots- ochplenisalsbyggnad", har redovisats hur förändringar i antaganden påverkarslutresultatet. KU 1977/78:23 161 Observationervid voteringar i det nuvarande vid Sammanställningen baseras på iakttagelser vid åttavoteringstillfällen (fler än en votering ) i december 1975samt .