bet · G101AU21 · 1977-12-31 00:00:00 — Ett viktigt syfte medden statliga finanspolitiken är att, under effektivt utnyttjande av vårasamlade produktionsresurser, bidra till att upprätta och vidmakthålla dennajämvikt. Statsbudgeten är ett viktigt stabilise-ringspolitiskt instrument. Denstatliga budgetpolitiken får därmed avgörande betydelse för sysselsättningensutveckling. Denborgerliga regeringens politik har inneburit kraftiga ökningar av det statligabudgetunderskottet med påfrestningar på svensk kapitalmarknad och växandeutlandsupplåning som följd. Detta till trots förblir kapacitetsutnyttjandetlågt och arbetsmarknaden svag. Regeringen har trots kraftig underbalansering avbudgeten ej förmått skapa den effektiva efterfrågan som skulle lägga grundenför expansion och sysselsättning. Uskottetfinner denna utveckling särskilt allvarlig som den svaga finanspolitikenreducerat regeringens möjligheter alt i längden och eventuellt i ökandeomfattning genomföra de massiva arbetsmarknadspolitiska insatser, som blirnödvändiga bl. a. till följd av regeringens politik i övrigt. Densamlade effekten av de beslut som fattas i företagen har genomgripandebetydelse för samhällsutvecklingen i allmänhet och för sysselsättningen isynnerhet. Företagens handlande som styrs av marknadskrafterna, leder inte nödvändigtvistill att de olika krav som måste ställas från samhälleliga utgångspunktertillgodoses. Endast genom en målmedveten näringspolitisk planeririg kan detömsesidiga samspel mellan företag och samhällsintressen uppstå i vilket enanpassning till de olika kraven kan äga rum. I detta syfte har i vårt landunder den socialdemokratiska regeringens ledning utvecklats en rad näringspolitiskastyrinstrument, alltifrån generella och selektiva stödinsatser till statligtägarengagémang och olika typer av tvingande medel baserade på lagstiftning. Vidmakttillträdet övertog de borgerliga de instmment förnäringspolitisk utveckling som byggts upp av socialdemokratin. Regeringen haremellertid i alltför stor utsträckning sett industrins problem som en uppgiftför företagen själva att komma till rätta med. Regeringens åtgärder har, medundantag för vissa branschpolitiska in-' grepp som framtvingats avomständigheterna, i allt väsentligt inskränkts till att med generella medelupprätthålla verksamheten i företagen i avvaktan på en mera allmänkonjunkturuppgång. Åtgärder syftande till mera aktiva ingrepp för att lösa demera djupgående struktur- AU 1977/78: 21 53 Årets budgetproposition präglas av samma passivitet. Detta är enavgörande svaghet i denna del av regeringens sysselsättningspolitik. tid med kraftigt fallande industriinvesteringar vill utskottet häruppmärksamma sina uttalanden i betänkandet 1976/77: 7 om att näringspolitikenmåste inriktas så, att den främjar investeringsverksamheten. Ipartimotion från socialdemokraterna läggs fram förslag till en framtidsinriktadnäringspolitik, vilka inbegriper planering för framtida industriexpansion,åtgärder för ökade investeringar, företagens kapitalförsörjning, tekniskutveckling, marknadsföring m. m. Tyngdpunkten läggs på utvecklingen inomområden där den svenska industrin kan uppvisa stor effektivitet ochproduktionsförmåga. På den vägen kan vi lägga gmnden för ökad sysselsättning. Mångaav våra största industriella framgångar har åstadkommits genom yrkesskickligproduktion av tekniskt kvalificerade produkter. Genom nyttiggörande iindustriell skala av uppfinningar och tekniska och naturvetenskapligaforskningsrön har företagsamhet och sysselsättning stärkts. Regeringenhar hitintills inte annat än i allmänna ordalag berört frågan om statens ansvarför forsknings- och utvecklingsverksamheten samt dess betydelse för svenskekonomi. En proposition i frågan har anmälts bli förelagd under våren1978. Utskottetfinner åter anledning hänvisa till sitt betänkande 1976/77: 7. Utskottetunderströk kraven på insatser som stärkerutvecklingskraften i företagen och tar till vara utvecklingsbara idéer. Isocialdemokraternas partimotion om teknisk utveckling, forskning och utbildningpreciseras en lång rad konkreta förslag, vilka inriktas mot att utnyttjavetenskapens och teknikens möjligheter i arbetet för att skapa ett mänskligaresamhälle och återge den svenska ekonomin dess styrka. Förslagen inbegriperstimulans av forsknings- och utvecklingsarbetet inom företagen, översyn avutbildningen, förstärkta resurser för forskning vid universitet och högskolorm. Uppbyggnadenav ett säkert system för e/ier/produktion, hushållning och sparande skaparomgående sysselsättning inom byggnadsverksamhet och industri. Samtidigttryggas näringslivets energiförsörjning och skapas förutsättningar förframtidstro, industriell utbyggnad och utvecklad sysselsättning. Regeringenssätt att hantera energifrågorna hotar sysselsättningen för mångamänniskor inom byggnads- och verkstadsindustrin. Stora ekonomiska förlusteruppstår och vår utrikesbalans utsätts för påfrestningar. Därmed störs även den långsiktigasysselsättningsutvecklingen. Utskottet konstaterar attbakom energipolitiska beslut stod AU 1977/78: 21 54 pekar utskottet på sitt uttalande ibetänkandet AU 1976/77: 7 om behovet av en utbyggnad av industrisektorn, bl.a. för att trygga sysselsättningen i den offentliga sektorn. Varje sådanutbyggnad förutsätter en säker tillgång på energi till rimliga priser. Byggnadsverksamhetenär något av en motor på svensk arbetsmarknad. Det har uppskattats att ungefärvar sjätte sysselsatt på ett eller annat sätt för sin sysselsättning ärberoende av byggandet. Byggaktiviteteni den svenska ekonomin föll tillbaka . Regeringen bär ett direktansvar härför. Antaletpåbörjade lägenheter uppgick till endast 52 000. En minskning med drygt5 000 innan. Regeringens insatser för att undvika denna nedgång har istort bestått i vidgningar av underlaget för statliga bostadslån. I övrigt harman skjutit över ansvaret för bygg-volymens utveckling på kommunerna. Underåret steg byggnadskostnadema kraftigt. Detta verkade återhållande påigångsättningen. Bakom denna utveckling dolde sig dels stigande priser påbyggmateriel, dels höjd mervärdeskatt. Till detta kom så att bostadsbyggandetsförsörjning med kreditiv och långa lån inte kunde genomföras utan störningar,vilket fick återverkningar på påbörjandet av nya lägenheter. Regeringen bär ettdirekt ansvar för såväl prisutveckling som kreditförsörjning. Regeringenhar att avgöra ärenden om kommunernas byggnadsplanering. Den borgerligaregeringen har handlagt inkomna ärenden på ett sådant sätt att det nu finns enbetydande balans av icke avgjorda ärenden. De störningar i kommunemasplanverksamhet som därvid uppstår medverkar till att ytterligare försvårabostadsbyggandet. Undervåren införde regeringen en särskild avgift för s. k. oprioriteratbyggande. Avgiften infördes som ett led i regeringens besparingsåtgärder föratt dämpa byggaktiviteten vid då den totala byggnadsverksamheten visadetecken på nedgång. Avgiften avskaffades efter upprepade krayfrån socialdemokratin. Regeringen hade då genom byggandets försvagadeutveckling i olika delar av landet tvingats till omfattande: dispensering. Detstatliga byggandet kom att störas genom upprepaderegeringsingripanden. I budgetpropositionen 1977 lade regeringen fram förslagom statliga byggnadsinvesteringar och om skolbyggandet. Beslut härom fattadesav . I sitt förslag till besparingsåtgärder föreslogregeringen kort därefter att beslutat byggande till ett värde avnärmare 2'00 milj. kr. Skolbyggandet skars ned, trots atten enig riksdag begärt höjda investeringsramar. återkom såregeringen ånyo, men med förslag om tidigareläggning av statligt byggandetill samma belopp. Regeringens sätt att sköta byggplaneringen gjorde statensbyggande ryc- AU1977/78: 21 55 kigtoch störde sysselsättningen. Dennasammanfattning av regeringens politik för bostadsbyggande, statligt byggandeoch byggande i övrigt visar på avgörande svagheter. Att i detta läge skjuta överansvaret för byggandets utveckling på kommunerna framstår som svårt attförsvara. Redani varnade socialdemokratin för en nedgång i byggnadsverksamheten.Ett program i sju punkter lades fram för att väma byggandets volym ochbyggsysselsättningen. Kraven upprepades i motionen 1976/77: 1613. Med undantagför kravet att avskaffa den särskilda investeringsavgiften beslutades dockinga åtgärder av vare sig den borgerliga riksdagsmajoriteten eller avregeringen. Detta är beklagligt. Följden blev att sysselsättningsläget förbyggnadsarbetena i landet kom att allvarligt försämras . Ipropositionen 1975/76: 211 om samordnad sysselsättningspolitik som behandladesav utskottet i betänkandet 1976/77: 7 underströks bebyggelseplaneringens ochbostadsförsörjningens betydelse för sysselsättningens utveckling. Isärskilda motioner rörande bostadsbyggande, investeringsramar för skolbyggandem. m. har socialdemokraterna ånyo lagt fram förslag till åtgärder för ökadbyggnadsverksamhet och förstärkt sysselsättning. Dennagenomgång av politiska sakområden med stor betydelse för sysselsättningen ärinte heltäckande. Utskottet finner dock att redan denna redovisning byggerunder de krav på en samordnad sysselsättningspolitik som formulerats i den socialdemokratiskapartimotionen om sysselsättningspolitiken. Utskottettvingas konstatera att den borgerliga regeringens sysselsättningspolitik intehar svarat upp till dessa krav. Därmed har bl. a. behovet avarbetsmarknadspolitiska insatser ökat utöver vad som behövt betingas avkonjunkturutvecklingen. Utskottetställer sig med detta bakom de krav på och förutsättningar för en samordnadsysselsättningspolitik som formulerats av socialdemokraterna. Dessa börriksdagen ge regeringen till känna. Arbetsmarknadspolitikenutgör en hörnpelare i en samordnad sysselsättningsskapande politik för full,produktiv och fritt vald sysselsättning. Detta mål nås inte en gång för alla.Full sysselsättning tryggas endast genom åtgärder, som ständigt anpassas tillsituationens krav. F.n. beräknas av arbetskraften vara sysselsatta i offentligaarbeten samt arbetsmarknadspolitiskt motiverad utbildning. Verksamheten ledsoch genomförs med kompetens och initiativkraft av arbetsmarknadsverket. tidigare avsnitten har utskottet behandlat konsekvenserna av att regeringeninte fört en samordnad sysselsättningspolitik. Detta har lett till att allatillgängliga arbetsmarknadspolitiska instrument nu får utnyttjas genom storainsatser av offentliga budgetmedel. AU 1977/78: 21 56 komnasituationen har gjort att arbetsmarknadspolitiken måste i allt väsentligtkoncentreras till insatser för att så långt möjligt trygga arbetena för deredan sysselsatta och hålla tillbaka den öppna arbetslösheten. Åtgärder föratt förmedla nya varaktiga arbeten får stå tillbaka eller är verkningslösa tillföljd av bristen på lediga platser. Utrymmet för särskilda insatser till förmånför de svagaste på arbetsmarknaden har starkt begränsats. Politiken har fått endefensiv inriktning, där målet begränsats till att hjälpligt överbryggakonsekvenserna för den enskilde av en sviktande arbetsmarknad. Detta är i ochför sig en angelägen arbetsmarknadspolilisk uppgift. Men de arbetsmarknadspolitiskaambitionerna måste sträcka sig längre. Medden tidigare genomgången av de grundläggande förutsättningarna för ensamordnad sysselsättningsskapande politik har utskottet velat uppmärksamma detsamband som föreligger mellan å ena sidan regeringens agerande inom skildapolitiska verksamhetsområden och å den andra sidan de arbetsmarknadsproblem somvuxit sig allt starkare. Meddenna genomgång har utskottet vidare berört socialdemokraternas samladepolitik för sysselsättning och utveckling som den nu föreläggs i ettstort antal motioner. Ett genomförande av dessa förslag skulle verksamt bidratill att återupprätta den svenska ekonomins inre och yttre balaris samtåterskapa framtidstron i vårt samhälle. Genom de direkta sysselsättningsskapandeeffekter som därmed skulle uppnås skulle också arbetsmarknadspolitiken kunnaavlastas sina nuvarande defensiva uppgifter. Den skulle åter kunna inriktasmot offensiva insatser för att förmedla de arbetstillfällen som den avsocialdemokraterna förordade politiken skapar till personer som ärarbetslösa, går i beredskapsarbete, företagsutbildning eller sysselsätts genomandra arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utskottet vill i detta sammanhang pekapå de förslag som arbetsmarknadsverkets styrelse framfört i skrivelse lillregeringen . Verket finner det motiverat att nuvarandeinsatser som syftat till att i avvaktan på konjunkturuppgången bibehållaarbetskraften inom företagen avlöses av åtgärder för att stärka de expansivaföretagens personalefterfrågan. Denenligt utskottet viktigaste sysselsättningspolitiska åtgärden är nu att bringaden borgerliga stagnationspolitiken att upphöra. Med de socialdemokratiskaförslagen inleds en politik som leder mot fullt utnyttjande av vår produktionskapacitet.För att på kort sikt öka arbetskraftsefterfrågan som vi långsiktigtförstärker vår produktionskapacitet och våra sysselsättningsmöjligheterstimuleras kapitalbildningen på bred front. Den kraftfulla investeringssatsningsom föreslagits och som omfattar industriinvesteriiigar, bostadsbyggande,investeringar i statligt företag samt kraftiga påslag på de statligainvesteringarna skulle leda till en betydande ökning av antalet nya varaktigaarbeten. Det är utskottets mening att därmed en god gmnd skulle läggas för attmed stöd- AU 1977/78: 21 57 formersom förordats av arbetsmarknadsverkets styrelse nya arbeten skulle kunnaerbjudas dem som är arbetslösa eller sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Motdenna bakgrund föreslår utskottet att godkänner de allmännariktlinjer för en offensiv arbetsmarknadspolitik som förordats i densocialdemokratiska motionen. delsatt utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse: 1. beträffande sysselsättningspolitikens inriktningatt med bifall till motionen 1977/78: 893, yrkandena 1 och 2, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 2.Lagstiftning om samhällskontroU vid nedläggning av företag (mom. 2) dels att den del av utskottets yttrande på s. 12som börjar "Vid förra" och slutar "därför motionsyrkandet"bort ha följande lydelse: Påförslag av utskottets borgerliga majoritet avslog detlagstiftningsyrkande som framställdes . Som skäl angav utskottet bl.a. att nuvarande kanaler för information var tillräckliga och attsysselsättnings- och stmkturproblemen borde "angripas med andra ochkonstmktivare metoder". Medanledning av vad den borgerliga majoriteten anförde har i densocialdemokratiska motionen 893 gjorts en genomgång punkt för punkt av deregler, grundade antingen på lag eller frivilliga överenskommelser, som gersamhället och de anställdas organisationer möjlighet att få information omplanerade driftinskränkningar och ta upp förhandlingar härom. Denna genomgångger vid handen att det på olika vägar har byggts upp ett i och för sig välförgrenat informationssystem. Men detta system är inte heltäckande ochinformationen når olika adressater. Som motionärerna påpekar är det enavgörande brist att regeringen saknar en i lag gmndad möjlighet attingripa vid driftinskränkningar och företagsnedläggningar av mer allvarligart. Regeringen är helt beroende av företagens intresse och goda vilja attförhandlingsvägen nå en lösning som innebär att omställningen kan ske isocialt acceptabla former. Det nuvarande informationssystemet måste kompletterasmed regler som skapar möjligheter för regeringen att aktivt ingripa och sättapress på företagen. Utskottet delar alltså motionärernas uppfattning ombehovet av lagstiftning. Utskottetvill i likhet med motionärerna understryka att situationer som leder tillsysselsättningsminskning inte kan undvikas. Ett dynamiskt näringslivförutsätter förändringar. måste läggas ned och nyaarbetstillfällen måste skapas i lönsamma branscher. Rationaliseringar är ensjälvklar förutsättning för att företagen skall behålla 5 1977/78. AU 1977/78: 21 58 Det skall också erkännas att en stmkturrationali-sering kanmedföra att en branscli stärks som enstaka företag slås ut. Avsiktenmed motionärernas förslag är sålunda inte att konser-vera nuvarandesysselsättningsstruktur, något som regeringens hittillsvarande politik ialltför hög grad varit inriktad på. Detfinns emellertid situationer där samhället och i sista hand regeringen måsteha möjligheter att ktmna inskrida. Detta har exemplifierats i motionen: éttföretag köper upp ett koiikurrehtföretag för att lägga ned det, en i och försig lönsam tillverkning av en produkt läggs néä och ersätts med import från ettlågprisland eller en verksamhet flyttas inom landet eller utomlands med svåraföljdverkningar inte bara för de anställda utan även för den ort därverksamheten bedrivs. I sådana och likartade fall måste regeringen hamöjlighet, att inte bara ta upp förhandlingar utan även föreskriva villkor omavvecklingen. Företaget bör även kunna åläggas att fortsätta driften . Detta kan dock bli aktuellt enbart i rena undantagsfall. mening bör regeringen skyndsamt utai-beta och lägga fram förslagtill lag om samhällskontroU vid nedläggning av företag av det slag som ovanskisserats och som närmare preciserats i motionen 893. Vad utskottet anfört medanledning av motionen bör. regeringen underrättas om. delsatt utskottets hernställan under 2 bort ha följande lydelse: 2. beträffande lagstiftning om samhällskontroU vidnedläggning av företag att med bifall till motionen 1911/IB: 893,yrkandet 19, som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 3.Personalförstärkning till arbetsmarknadsverket (mom. 7) dels att den del av utskottets yttrande som på s.16 börjar "Som framgår" och på s. 17 slutar "nästföljandepunkt" bort ha följande lydelse: Underden första delen av har under socialdemokraternas ledningarbetsförmedlingen och dess verksamhet förnyats på ett genomgripande sätt.Förnyelsen har tagit sig uttryck i en i och för sig kraftig personalökning, inya organisatoriska former och i införandet av nya tekniska hjälpmedel.Samtidigt har kraven successivt ökat på förmedlingen. Nyaarbetsmarknadspolitiska medel har tillkommit och insatserna för utsatta grupperhar successivt ökat. Idet läge som råder med en allt kärvare arbetsmarknad ställsarbetsförmedlingen inför alltmer arbetskrävande uppgifter. Större insatsermåste göras i enskilda förmedlingsärenden och kravet på kontakter medarbetsgivarna ökar i motsvarande mån. Det är särskilt ange- AU 1977/78: 21 59 lägetatt förmedlingen tillförs de resurser som fordras för att effektivt kunnaförmedla de lediga platser som finns även i ett svagt arbetsmarknadsläge. Motdenna bakgrand är propositionens förslag till personalförstärk ning alltförsnävt. Det kan också med fog ifrågasättas om förslaget ger det påståddanettotillskottet av nya. Under alla förhållanden är det enligtutskottets bedömning nödvändigt att tillföra arbetsmarknadsverket ytterligarepersonal. En utökning med 225 tjänster soni föreslås i motionen är synnerligenvälmotiverad. Denna personalförstärkning är också behövlig för att genomföra'den omläggning till en offensivt inriktad arbetsmarknadspolitik somsocialdemokraterna anser nödvändig. Betydelsefulla inslag i en sådan politik ärvidgad verksamhet med allmän platsanmälan till arbetsförmedlingen,intensifierade insatser för kvinnor och arbetslösa ungdomar samt kraftfullaresatsning på anpass-ningsgmppemas arbete för handikappade och äldre. Behovet avatt ut-, veckla dessa aktiviteter kommer att behandlas i senare sammanhang. Denpersonalförstärkning utskottet förordat kan beräknas dra en ytterligare kostnadav 19,8 milj. kr. Utskottet återkommer till frågan om medelsanvisningen undernästföljande punkt. I övrigt har utskottet inte någon erinran motpropositionens beräkm'ng av förvaltningskostnaderna. Ovanredovisade ställningstagande innebär att utskottet biträder det aktuellayrkandet i motionen 893. Regeringen bör underrättas om vad utskottet anfört medanledning av motionen. delsatt utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse: 7. beträffande personalförstärkning tillarbetsmarknadsverket att med anledning av budgetpropositionensförslag samt med bifall tiU motionen 1977/78: 893, yrkandet 4, som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört. 4.Vidgade försök med allmän platsanmälan (mom. 8) dels att den del av utskottets yttrande som på s.18 börjar "Vad först" och på s. 19 slutar "socialdemokratiskamotionen" bort ha följande lydelse: Medhänsyn till de positiva erfarenheterna av den inledda verksamheten med allmänplatsförmedling är det förvånande att regeringen har en så restriktivinställning till utbyggnad av verksamheten. Det är särskilt angeläget attarbetsförmedlingen i ett läge med en vikande arbetsmarknad tar vara på denefterfrågan på arbetskraft som finns. Förmedlingens möjligheter är i hög gradberoende av en obligatorisk anmälan av lediga platser med därtill koppladautomatisk databehandling. Utskottet ställer sig därför bakom förslaget imotionen 893 om att verk- AU 1977/78: 21 60 samhetenmed allmän plätsanmälan skall vidgas att omfatta ytterligare tio län. Regeringenhar meddelat att verksamheten skall införas i fyra av de av socialdemokraternaföreslagna länen fr. o. m. . Enligt utskottets mening bör dennautbyggnad kompletteras med och och medytterligare fyra län . Utskottetsställningstagande iimebär att yrkandet i motionen 1654 om temporärt inställandeav all fortsatt utbyggnad av verksamheten avstyrks. De krav omutvärdering som ställs i motionen är f. ö. redan tillgodosedda. delsatt utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse: 8. beträffande vidgade försök med allmänplatsanmälan att med anledning av budgetpropositionens förslag ochmotionen 1977/78: 893, yrkandet 6, samt med avslag på motionen 1977/78:1654som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört. 5.Medelsanvisning under anslaget Arbetsmarknadsservice (mom. 12) under fömtsättning av bifall till reservationen 3De socialdemokratiska reservanterna anser dels att den del av utskottets yttrande på s. 22som börjar "Det sammanlagda" och slutar "i propositionen"bort ha följande lydelse: Utskottethar tillstyrkt socialdemokraternas förslag att arbetsmarknadsverket skalltillföras ytterligare 225 tjänster. Det medför eii kostnadsökning med 19,8milj. Med hänvisning till detta ställningstagande och då propositionensmedelsberäkning i övrigt kan godtas bör anslaget föras upp med (768 980 000 ) . delsatt utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse: 12. att med bifall till motionen 1977/78:893, yrkandet 5, och med anledning av budgetpropositionens förslag till Arbetsmarknadsserviceför /79 anvisar ett förslagsanslag av . 6.Jämställdhet i arbetslivet, m. m, (mom. 1417) dels att den del av utskottets yttrande på s. 26som börjar "Ett liknande" och slutar "aktuella delar" bortha följande lydelse: AU 1977/78: 21 61 Utskottet delar uppfattningen i densocialdemokratiska partimotionen att konstmktionen av jämställdhetsbidraget börförenklas och att bidragsbeloppet bör höjas till . per timmeför att få effekt i nuvarande arbetsmarknadsläge. Motionen tillstyrks sålunda iaktuella delar. dels att den del av utskottets yttrande som på s.26 börjar "Köns-kvoteringen inom" och pä s. 27 slutar "någonåtgärd" bort ha följande lydelse: Somkonstateras i motionen 893 leder de uppnådda resultaten av könskvotering i denregionalpolitiska stödverksamheten till att man nu bör gå vidare och undersökaom liknande system kan införas i anslutning till andra former av statligt stödtill företag. Därvid bör prövas möjligheterna till någon form av kvotering delsvid nyrekrytering, dels vid personalutbildningen inom företagen. Tillutvecklande härav vUl utskottet anföra följande. Könskvoteringeninom det regionalpolitiskt motiverade stödet underlättas av att den därvidkommer att tillämpas vid nyrekrytering av personal. Också inomarbetsmarknadspolitiken finns en rad stödformer som syftar till att främjanyanställning av personal. Det bör prövas om kvoteringsregler kan användasäven i dessa sammanhang.