bet · G101AU3 · 1977-12-31 00:00:00 — medanledning av motion om tjänsteutmärkelser Motionen 1976/77:1273 av () ochTore () behandlar vissa frågor om utmärkelsen . I motionen yrkas att beslutar atthos regeringen anhålla om vidtagande av sådan åtgärd att genomövergångsbestämmelser vissa personalkategorier tillförsäkras vederbörligtjänsteutmärkelse och att medaljen fortsättningsvis präglas i åttonde storlekenför att erhålla ett högre guldvärde. Motionärerna anför att ett antal under årenI947-I968 pensionerade statstjänstemän i ordensmeriterande lönegrad inte synesha erhållit utmärkelsen .Detta förhållande bör enligt motionärerna rättas till i efterhand. I motionensägs också att andra personalkategorier har blivit missgynnade. a. pekas påde grupper som på grund av bristande samordningsregler gått miste omutmärkelsen vid övergång från till statlig tjänst. Som exempel anförssådana lärare vid lärarhögskolor som meriterat sig för sina nuvarandebefattningar i , t. ex. såsom folkskollärare, och därmed inteuppnår tillräcklig kvalifikationstid i statlig tjänst. Motionärerna påpekarockså att avsaknaden av samordnande regler drabbat viss lärarpersonal som vidgymnasiernas kommunalisering övergått från statlig till . Ävenviss militärpersonal nämns i sammanhanget. Imotionen framhålls också att det är önskvärt att den anställde antingen hanväljer medalj eller armbandsur erhåller ett föremål av ungefär lika värde. Dåarmbandsuret har ett högre värde anser motionärerna att medaljen börpräglas i en högre valör, i den åttonde storleken. Enligt regler utfärdade fanns medaljen"För nit och redlighet i rikets tjänst" i flera valörer avpassadetill personal i olika lönegrader. präglas medaljen endast i envalör, nämligen i guld av sjätte storleken. kan den anställdevälja mellan medalj och armbandsur i guld. Detstatliga medaljväsendet hade tidigare nära samband med ordensväsendet.Systemet innebar att högre tjänstemän föriänades tjänsteordnar, medan personalpå lägre nivåer tilldelades medalj. 1 1977/78. AU 1977/78:3 2 reglernaför medaljen uppstod tvekan om tjänsteman i ordensmeriterande lönegrad skullekunna tilldelas medalj i stället för orden i de fall han inte haft tillräckligkvalifikationstid för att få orden. Praxis skiftade härvidlag inomstatsdepartementen med resultat att vissa tjänstemän inte fick någon form avhedersbevisning. Dessa förhållanden ändrades , så att även de sominnehade ordensmeriterande tjänst kunde tilldelas medalj eller armbandsur. Desom avböjde intjänad orden kunde dock inte komma i fråga för utmärkelse i formav medalj eller ur. Belöningssystemetför statsanställda reformerades (prop. 1973:91, K.U 1973:27). Reformeninnebar att utmärkelsen infördes som enhetlig belöning för all verksamhet i statens tjänst samt attstatliga myndigheters medverkan i ordensväsendet såvitt gäller utmärkelser lillsvenska medborgare upphörde. Enligtnu gällande regler(SFS I974:225)skall utmärkelsen tilldelas den som visat nitoch redlighet såsom anställd hos staten under . Utmärkelsen kan dockkomma i fråga anställningstid om den anställde avgår medpension. Med anställning hos staten jämställs anställning hosskogsvårdsstyrelse samt, om inte särskilda skäl föranleder annat, anställning iverksamhet som har blivit förstatligad. Detankommer på statens personalnämnd (SPN) att meddela närmare föreskrifter förtillämpningen av kungörelsen. ISPN:s tillämpningsföreskrifter fastslås att för att fötillgodoräkna sig anställningstid i verksamhet som blivit förstatligad skallarbetstagaren i regel ha varit anställd i den verksamheten förförstatligandet. Som exempel på förstatliganden som ägt rum nämns polis-ochvägväsendet, enskilda järnvägar och vissa bussföretag. I övrigt saknassamordningsregler för personal som haft både statlig och annan, t. ex.kommunal, tjänst. Ettstort antal tjänstemän som har statligt reglerade tjänster men inte äranställda av staten står utanför belöningssystemet. Som exempel kan nämnas lärarpersonalsamt präster i . Anställdakan, som tidigare nämnts, välja mellan ur och medalj. Uret är ett herr- ellerdamarmbandsur av 18 karats guld. Cirkapriset i handeln är 1 270 resp. 1 020 kr.Guldvärdet för en medalj i sjätte storleken är , medan värdet av guldeti en medalj av åttonde storleken är . Detpris myndigheten får betala för uren är 624 resp. . Motsvarande pris förmedaljen i sjätte storieken är . För en medalj i åttondestorleken skulle myndigheten fö betala . Angivna priser hänför sig tillseptember 1977. Sedanur infördes som alternativ till medalj hårde belönade i flertalet fall valt ur.År 1976 erhöll 8 132 personer utmärkelse. Av dessa valde endast 565 personereller medalj. AU 1977/78:3 3 har tidigare behandlat förslag om ändringav reglerna för tjänsteutmärkelsen . behandlades i samband med förslag om ändratbelöningssystem för statsanställda en motion om återupptagande av utdelning avmedaljen i tolfte storleken som belöning väl vitsordad tjänst.Konstitutionsutskottet avstyrkte motionen i sitt betänkande 1973:27 med motiveringenatt detaljreglering av medaljväsendets framtida utformning borde ankomma påKungl. Maj:t i samråd med personalorganisationerna. Vid1975/begärdes i en motion alt inte bara tjänståren hos statenskulle räknas den anställde till godo utan även eventuella tjänstår inomlandsting och primärkommun. anförde i sitt av riksdagengodkända betänkande(AU 1976/77:4) att i den mån motionärernas önskemål interedan var tillgodosedda borde frågor av detta slag i första hand lösas avstaten och de anställdas organisationer tillsammans. Utskottet utgick från attorganisationerna, om de upplevde dessa frågor som ett problem, tog upp dem medvederbörande statligt organ. Statstjänsteman kan enligt kungörelsen 1974:225efter tjänstgöring erhålla utmärkelsen . Belöningen har formen av medalj eller armbandsur. Imotionen ges exempel på grupper som sägs ha missgynnats av gällanderegler och praxis med följd att de gått miste om utmärkelsen. Motionärernayrkar att de berörda gruppperna genom övergångsbestämmelser skalltillförsäkras vederböriig tjänsteutmärkelse. Degrupper som åsyftas av motionärerna är dels vissa under åren 1947-1968pensionsavgångna statstjänstemän, dels lärarpersonal som övergått från statligtill eller omvänt, präster i , viss militärpersonal m. fi. Otvivelaktigt finns det bland de nämnda grupperna personer somanser att de borde ha kommit i fråga för tjänsteutmärkelse. Utskottet anseremellertid liksom föregående år, då utskottet behandlade en delvis liknandemotion om det statliga belöningssystemet, att hithörande frågor i första handbör lösas av staten och de anställdas organisationer gemensamt i den mån deupplevs av organisationerna som ett problem. Motionen bör med hänsyn härtillinte i nu behandlad del föranleda något initiativ från . Motionärernavill också att medaljen "För nit och redlighet i rikets tjänst", somsedan länge endast präglas i guld av sjätte storleken, i fortsättningen skallpräglas i åttonde storleken för att medaljens guldvärde skall motsvara värdetav armbandsuren. Utskottet anser även i detta fall att det närmast ankommer AU 1977/78:3 4 påde anställdas organisationer att ta upp frågan med staten om de anser dettavara påkallat. På grund av det anförda bör motionen inte heller i denna delföranleda någon åtgärd. att motionen 1976/77:1273 inte föranledernågon åtgärd. A'ä/-vorart(/e. 'RolfWirtén (fp), (), (), (),(), (), (), AllanGustafsson (c), i (s), (), IngridLudvigsson (s), (), (), () ochSune (). GOTAB 55798 Siockholm 1977