bet · G101UbU22 · 1977-12-31 00:00:00 — Desom endast kan placeras i sistnämnda grapp har företräde till av platsernai deima grupp. I grupperna I och II skall av platsernatillsättas enbart på betygsmeriter, den s. k. tjugoprocentsregeln. Dettainnebär inte att sökande med endast betygsmeriter stängs ute från de av platserna. I ett antal motioner framförs förslag om mer ellermindre genom-, gripande ändringar i nu gällande regler. Erfarenheterna av denya reglerna är rimligen med hänsyn till den korta tid under vilken detill-lämpats begränsade och det vore förhastat att nu göra några omedelbaradrastiska förändringar i systemet. Utskottet avstyrker motionen 1977/78: 378 ivad den gäller att betygen skall avskaffas som urvalsinstrument (yrkandet 3 b)och att det frivilliga högskoleprovet skall slopas (yrkandet 4) liksomförslagen i motionen 1977/78: 573 att skall uttala sig för ändring avtjugoprocentsregeln och av föreskrifterna om företrädet för vissa sökande ikvotgrupp IV (yrkandena 1 och 2) samt föreslå försöksverksamhetmed obligatoriska intagningsprov (yrkandet 3). Med erinran om att riksdagenförra året anslöt sig till ett i propositionen 1976/77: 76 framfört förslag attde generella kraven på allmän behörighet för högskolestudier fr. o. m. den 1juli 1980 skall gälla även för för-skollärar- och fritidspedagoglinjerna (UbU1976/77: 29, rskr 1976/77: 333) avstyrker utskottet även yrkandet 6 omförkunslcapskrav i motionen 1977/78: 758. Reglerna för tillgodoräkning av föreningsmeritertas upp i motionerna 1977/78:756 och 1977/78: 1190. En sökande kan f n. fåtillgodoräkna UbU 1977/78: 22 12 sigpoäng för arbetslivserfarenhi;t som har förvärvats genom arbete som ledamot istyrelsen för förening med kooperativt, fackligt eller annat ideellt ändamåleller som annan viktigare förtroendeman inom sådan förening. Det ankommer påantagningsmyndigheten alt bestämma om föreningen med hänsyn till verksamhetensändamål och omfattning är av den art att den sökande är berättigad till poäng.För att poäng skall få tillgodoräknas måste färeningsarbetet i fråga hafullgjorts sammanhängande under . I den förstnämnda motionen(yrkandena 1 och 2) föreslås att rätten att tillgodoräkna föreningsmeriterskall slopas eller alternativt begränsas. I samma motion (yrkandet 3) och imotionen 1977/78; 1190 föreslås göra uttalande omtillämpningsföreskrifter. Sedanmotionerna väcktes har UHÄ genom beslut gjort ett tilläggtill anvisningarna till högskoleförordningen 5 kap. 33 § andra stycket.Tillägget har följande lydelse: "skall avses sådan föreningsom är ansluten till riksorganisation eller som bedriver särskilt omfattandeverksamhet." Såvitt utskottet kan bedöma bör genom detta tilläggantagningsmyndighetens arbete med värderingen av för-eningsmeriler i viss månha underlättats. Utskottet vill inte utesluta att ytterligare förändringar kanbli nödvändiga, men är inte nu berett att biträda motionäremas önskemål. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna 1977/78; 756 och 1977/78: 1190. Enligt gällande regler ger musiklärarexamen ejbehörighet att söka till talpedagogutbildning. Enligt motionen 1977/78:754 börreglerna ändras. Motionären anser att den som är behörig till tjänst som lärarei musik eller musik och svenska skall vara behörig för tillträde till talpedagogutbildning.I lärarutbildningsutredningens (U 1974: 04) uppdrag ingår även frågan omutbildningen av speciallärare. Utskottet utgår från alt utredningen därvid ävenprövar behörighetsfrågor. Med hänsyn härtill avstyrker utskottet motionen1977''78: 754. För att vara behörig till tjänst som speciallärarevid specialskola för hörselskadade krävs dels genomgång av låg- ellermellanstadielärarutbildning, dels undervisningserfarenhet, delsgenomgång av speciallärarutbildning under fyra terminer. Vidare skall densökande vara fri från sjukdom eller handikapp som medför olämplighet förtjänsten (jfr UbU 1973: 4 s. 3). I motionen 1977/78: 1146 begärs åtgärder isyfte att göra det möjligt för döva att utan hinder av sistnämnda inträdeskravgenomgå utbildning för att bli lärare för döva, i första hand inom specialskolan.Åtgärderna bör enligt motionärerna innefatta även extra utbildningsresurser,bl. a. i form av teckenspråkstolk. Enligtgällande utbildningsplaner för låg- och mellanstadielärarutbildning skall, somutskottet erinrat om, den studerande vara fri från sjukdom eller handikappsom medför olämplighet för lärartjänst. UbU 1977/78: 22 13 ringenkan om särskilda skäl föreligger medge dispens från delta krav.Lärarutbildningsutredningen har i uppdrag att utreda olika frågor omspeciallärarutbildning. Med hänvisning härtill anser utskottet att motionen1977/78:1146 bör avslås. Fr. o. m. gäller nya behörighets-och urvalsregler även för sökande med utländsk förutbildning. För allmänbehörighet måste studerande med utländsk föratbildning ha minst ll-årig skolutbildningpåbörjad tidigast . Vidare krävs kunskaper i engelskamotsvarande två årskurser i svensk gymnasieskola samt kunskaper i svenskaenligt UHÄ:s bestämmande. Många utländska studerande kommer från språkområdendär man saknar kunskaper i engelska. De måste därför söka lära sig två nyaspråk , vilket i vissa fall medför svårigheter. De måste också, ilikhet med studerande med svensk föratbildning, uppfylla de eventuellasärskilda förkunskaps-kraven vid den utbildningslinje som de avser att studerapå. Enligtmotionen 1977/78: 1189 visar all erfarenhet på att många utländska studerandeinte besitter sådana kunskaper i de naturvetenskapliga ämnena att de kan jämförasmed svenska studerande. Vid antagningen till utbildning inom tekniska sektombör enligt motionärernas mening utländsk studerande ges möjlighet att genomgådiagnostiska prov så alt han eller hon får klarlagda sina förutsättningar attfölja undervisningen, Ibudgetpropositionen aviseras (bil. 12 s. 505) en numera genom beslut den 20april 1978 tillkallad utredning om utländska studerandes studier i Sverige.Föredragande statsrådet framhåller att de utländska studerande som tillåtskomma till och studera här måste ges så goda betingelser som möjligtatt klara studierna. Utskottet delar denna uppfattning men anser inte attresultatet av utredningsarbetet bör föregripas genom att nu tarställning för diagnostiska prov enligt förslaget i motionen 1977/78; 1189.Utskottet avstyrker därför denna motion. Den grundläggande högskoleutbildningen ärorganiserad dels som utbildningslinjer allmänna, lokala eller individuellalinjer och påbyggnadslinjer dels som enstaka kurser. Utbildningslinjerna äruppbyggda av kurser och skall om möjligt utformas så att man kan läsa dem ietapper och på så vis varva studier och förvärvsarbete. Riksdagenbeslöt vid föregående om två utbildningar uppbyggda enligt principenom återkommande utbildning, nämligen en ny juristutbildning och en utbildningför sjuksköterskor till läkare. I budgetpropositionen förordas ytterligare tvåutbildningar som är uppbyggda enligt denna princip, den éna avser kost ochnäringsekonomi och den andra psykoterapiutbildning. UbU1977/78:22 14 Föredragande statsrådet betonar att resurserna förhögskolans grundläggande utbildning är av sådan omfattning att de årligatillskotten till den med nödvändighet måste bli marginella. Det fortlöpandereformarbetet måste således i vidgad omfattning grundas på omprioriteringarinom redan, givna ramar. För enstaka kurser samt för lokala och individuellalinjer har enligt propositionen beräknats resurser som bör kunna medge enökning av antagningskapaciteten för nya studerande om lägst fem procent.Ökningen av medelsanvisningen till enstaka kurser har skett bl. a. för attfrämja återkommande utbildning. Statsrådet stryker också under vikten avfortsatta ansträngningar för att utveckla enstaka kurser och lokala linjer ianslutning till om råden där utbildning av liknande karaktär tidigare varitmindre vanligt förekommande och framför därvid tekniska verksamheter och arbeteinom vårdsektorn som särskilt viktiga sådana områden. I fråga om den grundläggande högskoleutbildningensdimensionering vill utskottet först erinra om att enligt 1975 årsriksdagsbeslut skall planeringen av den grundläggande högskoleutbildningensyfta till att tillgodose såväl individernas behov av utbildning som samhälletsbehov av utbildad arbetskraft. Det system för planering och resursfördelningför den grundläggande högskoleutbildningen som fattade beslutom innebär bl. a. att det skall finnas planeringsramar. I 1975 årsriksdagsbeslut förutsattes att planeringsramarna för hela högskolan skulleomsättas i bindande resursramar. De lokala högskolemyndigheterna skulle hamöjlighet att besluta om antagningsbegränsning i de fall dessa ramar intebedömdes som tillräckliga för att tillgodose den föreliggande efterfrågan påutbildning. riksdagsbeslut innebär att ett område med fritt tillträdehar bevarats och att möjligheter till tilläggsanslag sedan olika åtgärdervidtagits för att utnyttja befintliga resurser under löpande budgetår vidoväntat stor studerandetillströmning har införts. Utskottet återkommer i detföljande till det fria området. Förslag till planeringsramar oc;h resursramar för nästa budgetår. läggs fram under de olika sektorsanslagen samt anslagettill lokala och individuella linjer och enstaka kurser. Utskottet redovisarsina förslag till ställningstagande till de olika förslagen isamband med behandlingen av respektive anslag. Föredragande statsrådet påpekar att de högskoleutbildadesarbetsmarknadssituation överlag förbättrats avsevärt sedan ingången av1970-talet samt att man enligt skilda bedömares uppfattning knappast tordebehöva räkna med någon påtaglig allmän obalans mellan tillgången på och behovetav högskoleutbildade. Sammantaget innebär förslagen till planeringsramar ochresursramar för nästa budgetår att huvuddelen av föreslagna ökningar bortsettfrån ökningar till följd av det fria UbU1977/78:22 15 tillträdet ligger på sektorn för utbildning för värdyrken. Den sektor som anges varasvårast att bedöma är sektorn för administrativa, ekonomiska och socialayrken. Den tidigare aviserade översynen av den administrativt inriktadehögskoleutbildningen har påbörjats genom en av UHÄ tillsatt arbetsgrapp.Syftet med översynen är att med utgångspunkt i en bedömning av behov ochutvecklingstendenser på arbetsmarknaden och en kartläggning av det nuvarandeutbildningsutbudet ge underlag för förslag om ett bättre samordnat ochdifferentierat utbud av utbildning inom området. Såvitt avser sektom för utbildningför tekniska yrken redovisas att tillgängliga utbildningsplatser inte heltutnyttjats. Åtgärder för att förbättra. rekryteringen övervägs emellertid förnärvarande bl. a. av en arbetsgrapp inom . Det minskade intresset för naturvetenskapliga ochtekniska ämnen i såväl gymnasieskolan som högskolan tas upp i motionen 1977/78:885. Såvitt motionen gäller gymnasieskolan (yrkandena 13 och 14) har utskottetbehandlat den tidigare under i sitt betänkande 1977/ 78: 20 (rskr1977/78: 224). I motionen påpekas angelägenheten också av åtgärder som kanförbättra rekryteringen till de grandläggande naturvetenskapliga och tekniskahögskoleutbildningarna. Motionärerna anser (yrkandet 15) att som sinmening bör ge regeringen till känna dels att åtgärder bör vidtas som kan ökaandelen kvinnliga och andelen äldre studerande i tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar, dels att insatserna för att förbättrastudieeffektiviteten i civilingenjörsutbildningen bör fortsätta. Utskottetanförde i sitt betänkande 1975/76: 21 (s. 6) bl. a. följande: "Frånsamhällets synpunkt är ett otillräckligt antal naturvetare ettallvarligt problem. Ett solitt tekniskt kunnande krävs såväl för att lösaviktiga samhällsproblem som för att samhällsmedlemmarna skall vara välorienterade i fråga om teknik och naturvetenskap. Mindre goda insikter på dettaområde leder lätt till ett främlingskap inför samhällsutvecklingen. Det ärenligt utskottets mening mycket angeläget att berörda myndigheter vidtaråtgärder för att i , gymnasieskolan och högskolan genom information,studievägledning, översyn av arbetsformer och läroplaner m. m. stimuleraintresset för naturvetenskapliga och tekniska studier." Vidare bordeenligt utskottets mening läraratbildare som friställts genom minskadintagningskapacitet vid lärarhögskoloma kunna medverka vid stödundervisning m.m. inom läraratbildningens naturvetenskapliga ämnesområde. Utskottetsuppfattning i nämnda hänseenden gav som sin mening regeringen tillkänna (rskr 1975/76: 248). I sitt tidigare under ri.ksmötet avlämnadebetänkande UbU 1977/78: 6 har utskottet påpekat att det mot bakgrund av behovetav teknisk och UbU 1977/78:22 industriellutveckling i landet är av största vikt att dén inom regeringskansliettillsatta arbetsgruppen med största möjliga skyndsamhet lägger fram förslagtill förbättring av möjligheterna till naturvetenskapliga och tekniska studierpå olika utbildningsnivåer. Utskottet utgår från att arbetsgrappen utansärskilt påpekande från sida prövar hur andelen kvinnor och äldrebäst skall kunna ökas i naturvetenskapliga och tekniska utbildningar. Medhänsyn härtill och till att medel beräknats för åtgärder syftande till att ökastudieeffektiviteten anser utskottet att motionen 1977/78: 885 yrkandet 15 i nuifrågavarande del kan avslås av . Som tidigare erinrats om finns det inom högskolanett utbildningsområde, det fria utbildningsområdet, med fritt tillträde. Detfria området utgörs av den utbildning i högskolan som motsvarar den tidigaremer allmänt inriktade utbildning vid de filosofiska fakulteterna som haft fritttillträde med automatisk tilldelning av resurser för lärarkrafter i förhållandetUl antalet studerande. De fria allmänna utbildningslinjerna inom högskolan ärför närvarande ekonomlinjen, matematikerlinjen och samhällsplanerarlinjen.Dessutom finns ett stort antal enstaka kurser med fritt tillträde. Enligtriksdagens beslut skall högskoleenheterna kunna få ettresurstillskott om tillströmningen av studerande till området med fritttillträde blir väsentligt större än planerat och alla lokala och regionalareserver tagits i anspråk och alla möjligheter till omdispositioner m. m.utnyttjats. Storleken av resurstillskotten, som endast skall avse lärarlöner,skall prövas . Genom beslut med anledning avpropositionen 1977/78; 25 med förslag om tilläggsbudget I till statsbudgetenför /78 har högskolan fått ett sådant resurstillskott på någotöver 12 milj. kr. (UbU 1977/78: 11, rskr 1977/78: 61). Anslagsberäkningarnai propositionen 1976/77: 59 om utbildning och forskning inom högskolan m. m.utgick från att det erforderliga antalet årsstudieplatser innevarande budgetåruppgick till 25 300. I den nu förevarande budgetpropositionen beräkoas behovettill 30 200 nästa budgetår. socialdemokratiska partimotionen 1976/77: 1407 med anledning avpropositionen 1976/77: 59 yrkades avslag på regeringens förslag om ettutbildningsområde med fritt tillträde inom högskolan. I den nu med anledning avbudgetpropositionen väckta motionen 1977/78: 737 hänvisas till vad som imotionen 1976/77: 1407 anförts mot förslaget om ett fritt utbildningsområde.Motionärerna anför i motionen 1977/78: 737 att ölägenheterna av den beslutadeordningen framstår än klarare i ett kärvare budgetläge som det vi nu upplever.Ju större andel av de totala resurserna som måste tas i anspråk för attuppfylla beslut om det fria området, desto mindre blir, framhållermotionärerna, möjligheterna att tillgodose andra beho\' inom högskolan ochdesto mindre blir också den handlingsfrihet för de lokala högskolorna som är enhu- UbU 1977/78: 22 17 Den beslutade ordningen ger inte ett klimat som befrämjarmålmedveten planering eller utveckling av utbildningens kvalitet. Det ärenligt motionäremas mening inte rimligt att oklarhet långt in på läsåret skallråda om grandläggande föratsättningar för såväl anställningsförhållanden förlärare och annan personal som utbildningsutbudets omfattning och imiktning samtden pedagogiska uppläggningen av utbildningen. Motionärerna menar också attdet beslutade systemet fört med sig stora praktiska svårigheter förhögskoleénhetema och redovisar vilka konsekvenserna enligt deras mening kan bliav att extra medel kan komma i fråga endast för lärarlöner. Liksomförra året vill utskottet först slå fast att det råder enighet om att 1975 årsriksdagsbeslut innebär att de totala resurserna för grundläggandehögskoleutbildning skall fastställas under största möjliga hänsyn tilltendenser i individernas samlade efterfrågan på högskoleutbildning. i betänkandet 1975; 17 gjorda, av godkända,uttalande (rskr 1975: 179) fanns det anledning räkna med att resurser totaltsett skulle komma att anvisas i sådan utsträckning att den som så önskar kanfå utbildning inom de delar av högskolan till vilket tillträdet tidigare varitfritt för behöriga sökande. Föredragande statsrådet påpekade i propositionen1975: 9 att svårigheter dock kunde uppstå vid en oväntat stark tillströmning avstuderande. "Därest förutsättningarna för beslut varriktiga måste det bedömas endast undantagsvis bli,aktuellt för regeringen atthos begära att medel anvisas på tilläggsstat" uttalade utskottetförra året (UbU 1976/77: 20 s. 76). Detkan nu konstateras att tillströmningen till det fria området underskattadesförra året. En förklaring till den starka och delvis oförutsedda ökningen avantalet studerande kan vara den mycket intensiva informationskampanj om dennya högskolan som fördes . En annan kan vara att de nya behörighets-och urvalsreglerna fick större genomslagskraft än som föratsattes. Man får ejheller bortse från att den begränsade tillgången på lediga platser påarbetsrnarknaden kan ha ökat rekryteringen till högskolan och då också till detfria området, dvs. i stället för att gå arbetslös studerar vederbörande. Efteren något längre tids erfarenhet är det givetvis lättare att bedömatillströmningen till det fria utbildningsområdet och vilka faktorer som är avsärskild betydelse för att riktigt kunna beräkna denna. Genomatt ett utbildningsområde med fri tillströmning till högskolan bibehåUits hardet, som föredragande statsrådet påpekar, varit möjligt att ge ett vältilltaget utrymme för att tillgodose de studiesökandes önskemål. Enstakakurser, vilka många hör till det fria området, har visat sig attraktiva föräldre studerande och studerande som genom de nya behörighets- ochurvalsreglerna fått tillträde till högskoleutbildning. a. genom det friautbildningsområdet här alltså den återkommande utbildningen kunnat främjas.2 1977/78.14 saml. UbU 1977/78:22 18 I motionen 1977/78: 737 påpekas att beslutet om ettfritt utbildningsområde fört med sig praktiska svårigheter. Utskottetsbedönming är att de i varje fall delvis är av övergående natur. Utskottet, somstrax kommer in på anmälningssystemet, vill hävda att det fria området i huvudsakfungerat i enlighet med inte;ntionema beslut. En fråga somnaturligtvis successivt måste uppmärksammas är det fria utbildningsområdetsavgränsning. Utskottet utgår från att UHÄ kommer att framlägga deändringsförslag som det fortsatta översynsarbetet kan ge anledning till. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen 1977/78: 737. Alla studerande skall anmäla sig till utbildninginom högskolan innan utbildningen börjar. Detta generellaanmälningsförfarande avser alltså samtliga studerande. Genom anmälningarnaskall de lokala högskolemyndigheterna få undertag för sin planering ochförutsättningar att fördela tillgängliga resurser så alt efterfrågan påutbildning så långt möjligt kan tillgodoses. Imotionen 1977/78; 753 hävdas att det varken finns fördelningstekniska ellerplaneringsmässiga skäl för en anmälningsskyldighet av nuvarande slag till detfria området. Motionärerna anser därför att bestämmelserna härom bör upphävas.Den av utskottet behandlade motionen 1977/78: 737 uppehåller sig, utanatt något yrkande i ämnet framställs, även vid aimiälningsförfarandet. Motbakgrand av erfarenheterna av och diskussionen kring den första tillämpningenav det nya systemet; för anmälan och antagning till grundläggande högskoleutbildningtillkallade UHÄ en led-ningsgrapp för översyn av detta system.I skrivelse till regeringen ansluter sig UILv till ett avöversynsgrappen framfört förslag att en bestämmelse skall införas ihögskoleförordningen av innebörd att en enskild sökande vid. ett och sammatillfälle av antagningsmyndighet får antas till utbildningsprogram motsvarandehögst 30 poäng per termin eller högst 60 poäng per läsår, om inte särskildaskäl föreligger för ett utbildningsprogram av större omfattning. Regeringenhar beslutat i enlighet med UHÄ:s förslag (SFS 1978: 96). Genom den nyabestämmelsen kan överensstämmelsen mellan anmälningar och faktiskt påbörjandeav studier förväntas bli bättre. AvUHÄ:s nyssnämnda framställning framgår att ämbetsverket i samverkan medberörda lokala myndigheter på grandval av mera ingående studier avanmälningarnas roll i den lokala planeringen och med beaktande averfarenheterna från anmälningarna kommer att övervägaom större förändringar i förfarandet bör beslutas inför /80. Med det anförda avstyrkerutskottet motionen 1977/78: 753. Pågrundval av förslag från högskolan i har UHÄ föreslagit UbU 1977/78: 22 19 enfyraårig formgivarutbildning med inriktning mot arbetsmiljödesign och tungproduktdesign. Enligt förslaget skall utbildningen omfatta 30 antagningsplatseroch starta /80. Föredragande statsrådet, som finner lokaliseringentill lämplig, anser att UHÄ:s förslag bör omarbetas på vissa punkter.Utbildningen bör enligt föredragandens mening i första hand avse planering ochprojektering av arbetsmiljön som helhet. Imotionen 1977/78: 398 framhålls angelägenheten av att omarbetningen skersnabbt så att utbildningen i kan komma i gång. Utskottet delar dennauppfattning, men kan inte finna det erforderligt att gör särskiltpåpekande härom eller särskilt begär förslag om denna utbildning. Utskottetavstyrker alltså motionen 1977/78: 398. I motionen 1977/78: 1408 yrkas med hänvisning tillvad som anförs i den till arbetsmarknadsutskottet remitterade motionen 1977/78:1407 att hos regeringen skall anhålla om utredning i syfte att öka utbudetav praktisk och teoretisk utbildning på . Motionärerna menar att detkrävs en rad olika åtgärder för att minska ungdomsarbetslösheten på Gotlandoch då bl. a. bättre utbildningsmöjligheter. Enligt30 § högskolelagen (1977; 218) skall för högskoleregionenplanera och samordna den grandläggande högskoleutbildningen inomutbildningsdepartementets verksamhetsområde. Det åligger bl. a.att särskilt verka för att den grundläggande högskoleutbildningen i regioneninom fastställda ramar blir så mångsidig som möjligt samt för att resursernaför sådan utbildning fördelas så att behov och önskemål i skilda delar avregionen tillgodoses. Med hänsyn till de uppgifter som ålagts regionstyrelseanser sig utskottet inte böra biträda utredningsförslaget i motionen 1977/78:1408. Utskottet avstyrker alltså denna motion. I motionerna 1977/78: 378 och 1977/78: 878 framförsyrkanden beträffande invandrarnas högskolestudier. Motionärerna anser attinvandrarnas möjligheter att studera bör förbättras. Ett motsvarande yrkandebehandlade (UbU 1976/77: 20 s. 71, rskr 1976/77: 246). Mederinran härom avstyrker utskottet de nu ifrågavarande yrkandena, nämligenyrkandet 3 c i motionen 1977/78; 378 och yrkandet 2 i motionen 1977/78: 878. Den av beslutade omläggningen avanslagssystemet innebär att medel till högskolan irmevarande budgetår anvisasunder tre grapper av anslag. Den första grappen utgörs av anslagen tillgrandläggande högskoleutbildning och den andra av anslagen till högskolansforskning och forskaratbildning. I den tredje gruppen slutligen är sam- UbU 1977/78: 22 20 manfördaanslag för vissa gemensamma ändamål. I budgetpropositionen förordas , ienlighet med principbeslut , att medel för de vetenskapligabiblioteken inom högskolan och för högskoleförvaltningarna i sin helhet skallberäknas under anslagen för grandläggande utbildning samt forskning ochforskarutbildning. Utskottet kommer i det följande att föreslå att medelanvisas i enlighet härmed.