bet · G101KU35 · 1977-12-31 00:00:00 — 6 I namnet på grupp som avses i 3 skall ordet"samråd" ingå för att markera gruppens funktion som samrådsorgan.Redan existerande grupper av denna typ behöver dock inle döpas om. 7 Benämningen "delegation" resp."beredning" reserveras för sådana grupper som genom regeringensbeslut tillagts "operativa" uppgifter, dvs. atl t. ex. bereda frågoroch avge förslag inom ett visst område (delegationen för bostadsfinansiering,beredningen för u-landsforskning) eller utveckla och leda viss verksamhet(delegationen för informationssystemet företag-samhälle). 8 Benämningen "kommitté" bör användasenbart för organ med i traditionell mening utredande uppgifter("offentliga utredningar"). 9 Benämningen "interdepartementalarbetsgrupp" används för sådana grupper beslående av tjänstemän inomregeringskansliet som har alt utreda eller komma med förslag i viss eller vissabestämda frågor. KU 1977/78:35 96 Förteckningöver de av lagrådet granskade propositionerna: 1977/78:41om ändring i aktiebolagslagen 1976/77:53med förslag till lag om särskilt tillstånd att tillföra kärnreaktorkärnbränsle, m. m. 1976/77:63med förslag till lag om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m. m. 1976/77:72om ändring i jordabalkens regler om inteckning, m. m. 1977/78:77om vissa frågor rörande trafik med motorredskap och traktorer 1976/77:90om semesieriag, m. m. 1976/77:96 med förslagtill lag om patentbesvärsrätten m. m. 1976/77:104 om avskaffandeav förvandlingsstraffet för böter m. m. 1976/77:110om ändring i lagen (1971:112) om förbud mot oskäliga avtalsvillkor, m. m. 1976/77:114 om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988), m. m. 1976/77:121 om ändring i16 kap. , m. m. 1976/77:123 med förslagtill konsumentkreditlag m. m. 1976/77:124om godkännande av den europeiska konventionen om bekämpandeav terrorism, m. m. 1976/77:128med förslag till lag om erkännande och verkställighet av nordiska domar påprivaträttens område 1976/77:132om ändring i utlänningslagen (1954:193) 1976/77:137om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet 1976/77:149om arbelsmiljölag m. m. 1976/77:151 med förslagtill bostadsförvaltningslag m. m. 1977/78:1 om ändring ipatentlagen (1967:837), m. m. 1977/78:2 om ändring irättegångsbalken m. m. 1977/78:16 om ändring itrafikskadelagen (1975:1410), m. m. KU 1977/78:35 97 1977/78:20med förslag till ändrad organisation för besvärsprövning inomsocialförsäkringen m. m. 1977/78:50om ändring i byggnadsstadgan (1959:612), m. m. 1977/78:62om följdlagstiftning till reform beträffande tryckfriheten 1977/78:67med förslag om ändring i lagen (1974:8) om rättegången i tvistemål om mindrevärden, m. m. 1977/78:69om ändring i 6 kap, Det totala antalet till avgivnapropositioner var 176. Av dessa var omkring 50lagpropositioner, skatteförfattningar oräknade. 7 1977/78. -a Q. c o < fe. C O < Q. T3 O. C O < O. 'vn oo 04 " r--' oo 0 r-j r-| oo' rK - \o' rg r-j rsj rn \0 r- ri fN r rsi oo - r-- r-- »v-i CN Tt o r On O; t' On' tv-i' rsj ~; ' r--' o r-" '.n O rn so r-» un rsj r oo UT) sO os Tt_ O r <> T+' m' »v' ir' r rn Tj- r r -O oo r- rn */~i r rt O r a\ rsi r TT rl rs rg rN O r- » oo r* r *J~i T T lO (- \D rsi CM r- -O OO r-- r OO ON N U U r*-! »V-) t/- m rsj vjj Qs r-- r*-) ( OO r*i OO O f o os \0 oo ''d- \D iy-1 ON OO ro rM O ("M O oo O r- fN oo Os 1 1 rN m r r r- -rr ' o r- r r-- r~- r Os Os Os Os Os J r- »:« I o lE _ = _ = , t/i 3 3 3 Z2 O ' . C/J v; - D. C/l 3 CL CL Q. -I Cl 1- 2 6 - -c _. (L) C O 'i O G. O, "ra (L) 00 KU 1977/78:35 I I I T I r un r ly-i r-- »n \C> r*\ v-» "/ O r-- o Tf TT \0 r- uo \0 r-~ m oo " TJ-' ir> Os O, < r oo" \0 r- Tj- Tt' r-' rT oo I OO sO I sO I un i/~i O in - \0 rvi oo - O < Os vC rg oo rsi r rsiro * O \0 rn rO O Q O un rO OO so O fN r- 2 I g " S < J5 :=] t <- t: t- oo r- T* 1 . r- - fN I IT r-i r-. so oo o - _-.- rs) - - -- - fN rs rJ r- r I I r I Os Os Os Os r- r-- r- vn v/-,un sO sO sO r- r-- r-- c T3 "" OO (U .S ,5 o o .2 'vj .2 'v) 7j V3 V) 2: V5 V) c -ra :0 QJ ocö :0 QJ > X x > -xi: ._ to rt) V) QJ »ra »ra :0 QJ »ra :0 QJ .2" M lyo _ ra ra c un os -T" -7" I c I I I I o r-- so ro r so ro fN oo un un OO ii oo Q. oooooo--**ro 'fNO rviororors)Or--Ouno ro O. t/5 r- 2 E so rororsj»n-»orJOr -X -o c 3 « -a £ QJ "U c oo ro I I r- I I :DLc/):LUcQDx fNOO rst --ri-rj- I I I I I I I I T r S rvj, r rofNOJtnTt-ii »n o rs ro """V *T 'r I so'un Os" \o' O O - Tj- r- r4roOOsT}-Tj-OJfNror-4 ra c OJ o OroOfO--OOfNO o "ra c < :« :«ö .C 3 "O C 00 O, r-OO Tj-O o o r- OO sooo O O OsunTtoororst 'sosor-Ti-oors) Du:c/:i Skrivelserna uppdelade iolika kategorier efter art av behandling. Källa: Regeringens skrivelse1977/78:102, Riksdagsskrivelser sominkommit t. o, m, och som ej slutbehandlats senast nämnda dag Riksdagsskrivelser sominkommit 1976-12-01-1977-11-30 och som ej slutbehandlats senast sistnämndadag helhet slutbehandlat under liden 1976-12-01-1977- Ärendet delvisslutbehandlat, delvis föremål för utredning eller beroende på regeringensprövning. Ärendet i sin helhet underutredning eller efter utredning beroende på regeringens prövning. Ärendet i sinhelhet beroende på regeringens prövning. 103 Bilaga 11 A Antalinterpellationer och frågor Interpellationer 1971 1972 1973 1974 1975 1976 ' 1977 1971 1972 1973 1974 1975 ]976 1977 KU 1977/78:35 104 Tidsöverdragbeträffande .war på frågor 95frågor besvarade 48 frågor besvarade 9 frågor besvarade inom 3veckor 3 frågor besvarade inom 4veckor 2 frågor besvarade inom 5veckor Tidsöverdragbeträffande svar på frågor 133frågor besvarade inom 62 frågor besvarade 24 frågorbesvarade 5 frågor besvarade Tidsöverdragbeträffande svar på frågor 101 frågor besvarade 76 frågorbesvarade 35 frågor besvarade 8 frågor besvarade inom 4veckor 3 frågor besvarade inom 5veckor 1 fråga besvarad inom 6veckor 1 fråga besvarad inom 7veckor Av de 13 frågor som besvarats ellermera berodde 10 svar på att statsråden var förhindrade och resterande 3 påfrågeställares förhinder. KU 1977/78:35 105 Bilaga 11 C Frågorsom framställts till statsministern riksmötet1975/76 Nr Frågeställare Rubrik 11 Fröken () 89 i 97 (s) om ökatstöd åt folkrörelserna om följderna av FN-uttalande om sionism omföljderna av FN-uttalande om sionism 104 () om åtgärder mot vålds- och i (m) () om förslag till om kvinnlig tronföljd om åtgärder med anledning av rekommendation av Europarådetangående antisemitismen i 341 Hen- () om utländska statschefers deltagande i svenskapartipolitiska manifestationer 3 frågor av 7 framställda besvarade avstatsministern Statsministern, I ett sammanhang med frågorna nr 87 avherr (), nr 95 av () samt nr 100 av ().Dessa 3 frågor ställda till utrikesministern Interpellationersom framställts till statsministern /76 Nr Interpellant Rubrik om kollektivanslutning av fackliga avdelningar till politiskt parti 3 interpellationer av 12 framställda besvarade av statsministern 4 i (vpk) 24 i (m) 35 i (c) 37 i (s) 51 (vpk) 173 i (c) omåtgärder för att dämpa inflationen, m. m, om bidrag från utländsk källa till politisk eller fackligorganisation om samordning av skilda sysselsättnings- ochbefolknings-prognoser om en ny ekonomisk världsordning om svenska åtgärder med anledning av rättegång i om arbetsbyte för tjänstemän i statlig och kommunalförvaltning om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten om ökad frihet för de baltiska folken om tillämpningen i av Helsingforsavtaletsbestämmelser Frågor som framställts till statsministern /77 Nr Frågeställare Rubrik om beslutanderätten inom storföretag om frågeinstituten i om avveckling av bidrag till regeringspartier från privata förelag 4 frågor av 13 framställda besvarade av statsministern 148 i (s) 167 i (m) 372 (vpk) 373 i (vpk) 383 (vpk) 431 i (s) 445 (vpk) 456 () 436 (vpk) 437 (vpk) 438 (vpk) om användningen av kärnkraft om pensionärernas medverkan i överläggningar om den ekonomiskapolitiken om en översyn av befolkningsutvecklingen om användningen av kärnkraft om de allmänna barnbidragen om ökad offentlig insyn i administrativa åtgärder mot terrorism om tidsfristen för besvarande av frågor till statsråd om de anställdas inflytande vid beslutet om sammanslagningav och om maktkoncentrationen genom sammanslagning av storföretag Interpellationer soti) framställts till statsministernriksmötet /77 om invandrares rätt till undervisning i svenska, m, m, om produktionsinriktningen vid försvarsindustrin om amnesti för vapenvägrare, m. m. Nr Interpellant Rubrik Besvarad av 9 Fröken (vpk) 19 (vpk) 36 () om åtgärder för att hindra kapitalexport och industriutflytt-ning om en kampanj mot dödsstraffet i (vpk) om rätten att anonymt ta del av allmänna handlingar Iinterpellation av 8 framställda besvarad av statsministern Frågor som framställts till statsministern Nr Frågeställare Rubrik 63 (vpk) 91 (vpk) om avvecklingen av kärnkraften om uttalande av ekonomiministern rörande den svenskakronan om ändrade förutsättningar för ett svenskt atomvapen om uttalande av ekonomiministern rörande den svenskakronan om regeringens syn på sydafrikanskt övertagande avsvenska företag om uttalanden rörande energi-sparande i bostäder 6 frågor framställda, 2 besvarade av statsministern Interpellationersom framställts till statsministern Nr Interpellant Rubrik om åtgärder för att främja sysselsättningen i 3 interpellationer framställda och samtliga överiämnade till andra statsråd 1 (-) 35 (vpk) om slopande av B3LA-projek-tet KU 1977/78:35 110 Kortöversikt av gällande rätt på byggnadslagstiftningens område Byggnadslagen (1947:385, omtryckt 1972:775) (BL)innehåller bestämmelser om planläggning och byggande. Av 1 i; framgår attmarks användning för bebyggelse i den omfattning som stadgas i BL skall föregåsav planläggning och alt det fordras lov till byggande.i den omfattningregeringen bestämmer. I vilka fall byggnadslov behövs framgår inte av BL, utanbestämmelser härom finns ibyggnadsstadgan (1959:612, omtryckt 1972:776) (BS). anvisar finns redovisade i 2 och 3 ! ;S, Enligt 2 i; anges,grunddragen lor marks användning inom kommun i generalplan. Närmare regleringav bebyggelsen sker genom stadsplan eller byggnadsplan. Byggnadsverksamheteninom område som inte ingår i detaljplan - dvs. stadsplan eller byggnadsplan -regleras genom utomplansbestämmelser. För samordning av fiera kommunersplanläggning upprättas regionplan (3 S), somi likhet med generalplanen äravsedd för översiktlig planläggning. Enligt 4 >; skall både allmänna ochenskilda intressen tillbörligen beaktas vid planläggning. Förattmark skall få användas till bebyggelse förutsätts att den prövats från allmänsynpunkt lämpad för ändamålet. Lämplighetsprövning skall företas i samband medplanläggning enligt BL men kan, när fråga är om annat än tätbebyggelse eller,som nedan framgår, tätbebyggelse av mindre omfattning, även ske i samband medprövning av ansökan om byggnadslov. Med tätbebyggelse avses enligt 6 5; sådan samladbebyggelse som nödvändiggör eller kan väntas nödvändiggöra särskildaanordningar för tillgodoseende av gemensantma behov. Annan bebyggelse kallasglesbebyggelse. ; BS framgår alt kravet på planläggning somförutsättning för tätbebyggelse innebär ett principiellt krav på stadsplaneller byggnadsplan. Detta krav gäller dock numera, dvs, fr, o, m. Ijuli 1977,ej tätbebyggelse av mindre omfattning (prop, 1976/77:122, CU 1976/77:35). skall det närmaste inseendet över byggnadsverksamheten handhas avbyggnadsnämnden. Tillsynen inom länet av planläggningen och byggnadsväsendetankommer på . Motsvarande uppgift på riksplanet tillkommer statensplanverk. Generalplanantas av kommunfullmäktige (10 ij). Den omständigheten att planen antagitsmedför dock inte att den blir bindande. Endast genom att planen fastställs larden rättsverkan. När det är påkallat för att främja en från rikssynpunktangelägen utveckling, kan regeringen besluta att det för vi.sst oniråde skallfinnas generalplan som tillgodoser i beslutet angivet intresse (10a>;),Regeringen kan därvid föreskriva att planen skall vara helt eller delvisfastställd, om detta är oundgängligen nödvändigt för att det angivna intressetskall bli tillgodosett. KU 1977/78:35 111 Underlåter kommunen att upprätta generalplan i fallsom de nu nämnda eller i fall där sådan plan eljest behövs, kan regeringenförelägga kommunfullmäktige inom vilken plan skall vara antagen(115;). Om föreläggandet inte följs, kan regeringen låta upprätta planen påkommunens bekostnad. Enligt 10 >i fjärde stycket fastställer länsstyrelsengeneralplan. Har regeringen enligt 10 a S föreskrivit att generalplan skallvara fastställd, ankommer det dock på regeringen att pröva fastställelsefrågan.Detta gäller också för vissa andra fall, bl. a. när generalplan är av störreallmän betydelse. De rättsverkningar som i första hand följer av attgeneralplan fastställts är att nybyggnad som strider mot planen inte får företas(13 S), Frånförbudet mot nybyggnad enligt 13 ! ; får dispens meddelas, när särskilda skälföreligger. Det ankommer på eller, enligt av regeringen meddeladeföreskrifter, att pröva sådana dispensfrågor. Stadsplanoch byggnadsplan utgör för detaljplanläggning. Stadsplanupprättas genom kommunens försorg när det behövs för den närmare regleringen avbebyggelsen (24 S). Stadsplan antas av kommunfullmäktige eller, efterdelegering, av . Planen skall för att bli gällande fastställasav (26 !;). I vissa fall åligger det atlunderställa planen regeringens prövning. Del gäller om planen avviker frångeneralplan som har blivit fastställd efter föreskrift av regeringen enligt 10a S om avvikelsen inte är ringa. Underställning skall vidare ske om planen ärav större omfattning eller eljest av större allmän betydelse eller om det iärendet uppkommit fråga vars avgörande ankommer på regeringen. Underlåterkommun att upprätta stadsplan som behövs för kommunens ändamålsenligautveckling eller till främjande av betydande allmänt intresse kan regeringenförelägga kommunfullmäktige inom vilken sådan plan skall varaunderställd regeringens prövning(27 i;). Om föreläggandet inte följs, kanregeringen låta upprätta plan på kommunens bekostnad och fastställa denna. Ilikhet med fastställd generalplan har stadsplan den verkan att nybyggnad intefår ske i strid mot planen (34 ! ;), Från nybyggnadsförbudei får dispensmeddelas, när särskilda skäl föreligger. Det ankommer på eller,enligt av regeringen meddelade föreskrifter, att pröva sådanadispensfrågor. Byggnadsverksamheteninom område som inte ingår i stadsplan eller byggnadsplan kan regleras genomutomplansbestämmelser. Sådana bestämmelser utfärdas av regeringen (77 >;)och har tagits upp i 29 ;; BS, Bestämmelserna är tillämpliga i hela landet.Nybyggnad får inte ske i strid mot utomplansbestämmelser. Dispens från förbudetkan meddelas av eller, enligt av regeringen meddeladeföreskrifter, av (79 J; BL). Fråganom detaljplan skallupprättas i form av stadsplan eller byggnadsplan är främstberoende av samhällets intresse av att planen blir genomförd. KU 1977/78:35 112 Stadsplanger kommunen lösningsrätt till mark som behövs för gator och i storutsträckning också för annan mark som behövs för plangenomförandet, I fråga ombyggnadsplan saknas däremot bestämmelser om skyldighet för kommunen att svaraför vägar och om lösen av mark. Genomförandet av byggnadsplan ankommer i alltväsentligt på markägarna. Enligt107 v; skall kommunen ombesörja att byggnadsplan upprättas när tätbebyggelseuppkonimit eller kan väntas uppkomma på viss ort och omständigheterna inteföranleder att stadsplan bör upprättas. Byggnadsplan antas av kommunfullmäktigeeller, efter delegering, av . Den måste fastställas avlänsstyrelsen för att bli gällande (108 S), Föreligger särskild anledning, kanlänsstyrelsen underställa planen regeringens prövning. Sådan underställningskall alltid ske, om planen avviker från generalplan som efter föreskrift avregeringen enligt 10 a § andra stycket blivit fastställd och avvikelsen inte ärringa. Underlåter kommun att vidta erforderliga åtgärder för upprättande avbyggnadsplan där sådan behövs kan låta upprätta och fastställasådan plan för det område som är i fråga. Enligt 110!? får nybyggnad inte ske istrid mot byggnadsplan. Från förbudet kan dispens meddelas av ochenligt av regeringen meddelade föreskrifter av . Somtidigare nämnts sker enligt BL den översiktliga planläggninen inom en kommuneller del av en kommun genom upprättande av generalplan. När översiktlig planläggningbehöver företas för fiera kommuner gemensamt, sker det enligt BL genomupprättande av regionplan. Enligt 127 ;j bestämmer regeringen huruvidaregionplan skall finnas, angående regionplaneområdets omfattning och i vilkahänseenden gemensam planläggning skall äga rum. Har regeringen förordnat attregionplan skall finnas, skall de kommuner som berörs av planen bildaregionplaneförbund (128 i;). Enligt131 >; fastställs regionplan av regeringen, .sedan förslag därtillupprättats av förbundsstyrelsen och antagits av förbundsfullmäktige. Underlåterfullmäktige att vidta erforderiiga åtgärder för upprättande av regionplan, kanregeringen förelägga fullmäktige inom vilken planen skall varaunderställd regeringens prövning. Om föreläggandet inte följs kan regeringenlåta upprätta regionplan på förbundets bekostnad och fastställa denna (133 v;),Regionplan är i princip endast vägledande, inte tvingande. Detta har kommittill uttryck i 134 i som föreskriver att regionplan skall tjäna till ledning vidupprättande av generalplan, stadsplan och byggnadsplan eller ändring därav såock eljest vid reglering av bebyggelsen eller användningen i övrigt av markinom planområdet, BLinnehåller vissa bestämmelser om tillstånd för särskilt fall till tätbebyggelsem. Som allmän förutsättning för att mark skall få användas tilltätbebyggelse som inte är av mindre omfattning krävs, som tidigare nämnts, attden vid planläggning enligt BL prövats frän allmän synpunkt lämpad förändamålet. Bestämmelserna i 136;; öppnar möjlighet till undantag från dennaprincip. Enligt dessa kan sålunda regeringen och myndighet som KU 1977/78:35 113 regeringenbestämmer, utan hinder av att förhållande inte föreligger som förutsätts föratt mark skall få användas till tätbebyggelse, för särskilt fall medgetillstånd till nybyggnad vilken innefattar sådan bebyggelse. 136a S innehåller bestämmelser om lokalisering av industriell eller liknandeverksamhet som är av väsentlig betydelse för hushållningen med bl, a. energieller landets samlade mark- och vattentillgångar. Lokalisering av sådanverksamhet skall prövas av regeringen. Prövningsrätten omfattar inte baranylokalisering ulan också frågor om utvidgning av befintlig verksamhet. Prövningsordningenenligt 136 a S syftar till en samordning av den prövning av hithörande företagsom kan ske enligt BL och miljöskyddslagen. Regeringens prövning blir därförbindande bara för koncessionsnämnden, som prövar ärenden enligtmiljöskyddslagen, och för planmyndigheterna men däremot inte för myndighetersom kan ha att pröva lokaliseringsfrågan enligt andra lagar, t. ex.vattenlagen. Tillståndtill lokalisering av nyssnämnd verksamhet får meddelas endast om kommunentillstyrkt detta. I tillstånd kan regeringen föreskriva villkor förtillgodoseende av allmänna intressen. I149-151 SS meddelas bestämmelser om talan mot vissa beslut i planärenden ochandra ärenden enligt BL, Enligt 149 S får särskild klagan inte föras överkommunfullmäktiges eller byggnadsnämnds beslut rörande stadsplan, byggnadsplaneller tomtindelning som för att bli gällande skall fastställas av regeringeneller . Detsamma gäller förbundsfullmäktiges förslag tillregionplan och beslut av kommunfullmäktige som innefattar framställning omfastställelse av generalplan eller om annan åtgärd av regeringen ellerlänsstyrelse enligt BL. Talan mot länsstyrelses beslul rörande fastställelse avplan eller mot annat beslul av länsstyrelse skall, utom i vissa fall angåendemedgivande att bibehålla byggnad som inkräktar på gatumark, föras hosregeringen genom besvär (150 S), fastställt ett av kommunfullmäktigeeller byggnadsnämnd antaget planförslag får beslut överklagasbara av sakägare vars yrkande helt eller delvis lämnats utan bifall. Somtidigare nämnts ankommer det på regeringen att meddela närmare föreskrifterombyggnadsnämnd, om byggnadslov m. m. Sådana föreskrifter har meddelats i befattning med planärenden har tidigare berörts. Vad gällerbyggnadslov ges i 54 S bestämmelser om skyldighet att söka sådant.Bestämmelserna är i princip tillämpliga i hela landet, således också utanförplanlagt området om inte annal särskilt föreskrivs. Byggnadslov krävs bl. a.för ny- eller ombyggnad. Ansökan om byggnadslov prövas av . Talanmot byggnadsnämnds beslul enligt BL eller BS skall föras genom besvär hoslänsstyrelsen. Talan får dock inte föras mot beslut varigenom medgivande tillavvikelse från fastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplan vägras.Talan mot beslul förs i vissa fall hos 8Riksdagen 1977/78. KU 1977/78:35 114 regeringenoch i andra fall hos kammarrätten. Kompetensfördelningen har härvid i huvudsakskett efter principen att ärenden som främst rör frågor om lämplighet ellerändamålsenlighet skall avgöras av regeringen, medan däremot ärenden med starkaskäl, inslag av rättsfrågor, prövas av kammarrätten. Till de beslut som skallöverklagas till regeringen hör bl. a. sådana som rör undantag frånlätbebyggelseförbudet, enligt 56 S BS. Det är i princip regeringen som i sistahand handlägger huvuddelen av dispensgivningen enligt byggnadslagstiftningen. Enmer fullständig översikt över gällande rätt återfinns i bygglagutred-iiingenshuvudbetänkande (SOU 1974:21) Markanvändning och byggande (s. 66 ff,), Diiråterfinns även redogörelser för annan lagstiftning som är av stor betydelse förbebyggelseplaneringen, t,ex, väglagstiftningen, naturvårdslagen,miljöskyddslagen, anläggningslagen och vattenlagen. Byggnadslagstiftningen ärr n. föremål lor översyn inom mot bakgrund av bl, a.bygglagutredningens förslag, Någolom bakgrunden till hyggnad.slagstiftniiigen m. m. Enligt stadsplanelag var exploateringen avniark för tätbebyggelse i princip fri, något som ofta ledde till heltotillfredsställande samhällsbildningar, var en av anledningarna lill auman fann del nödvändigt att göra den revision av lagstiftning somledde års byggnadslag. Genom denna lag förbehöll sig detallmänna att bestämma var tätbebyggelse skall få uppstå och när den skall fåkomma till stånd (prop. 1947:131 s. 75). Den fria exploateringsrätten upphävdessåledes. Principenatt myndigheterna bestämmer var tätbebyggelse skall få skekommer till uttryck i 5 >:; BL. I denna paragraf slås fast att det för attmark skall få användas till tätbebyggelse som ej är allenast av mindreomfattning förutsätts att den vid planläggning enligt BL prövats från allmänsynpunkt lämpad för ändamålet. Vid denna prövning skall enligt 9 S BS allabebyggelsepolitiska synpunkter beaktas. Principen atl myndigheten beslämmer närtätbebyggelse får komma till stånd har kommit till uttryck i 56 S BS. Av dennaparagraf framgår att tätbebyggelse som ej är av mindre omfattning får ske förstsedan detaljplan, dvs. stadsplan eller byggnadsplan, fastställts. Somframgår av översikten av gällande rätt antas stadsplan av kommunfullmäktigeeller, efter delegation, av (26 S BL), Lagen intar sålundaprincipiellt den ståndpunkten att ett områdes läggande under stadsplan är enkommunal angelägenhet. Kommunen är dock som tidigare nämnts skyldig attupprätta och anta stadsplan i den mån kommunens utveckling påkallar det. Planenskall för att bli gällande fastställas av . 1 vissa fall åliggerdel all underslälla planen regeringens prövning. Planen kan ocksåkomma under regeringens prövning med anledning av besvär över länsstyrelsensfastställelsebeslut. Som ett uttryck för principen att planläggning av ettområde är en KU 1977/78:35 115 angelägenhetgäller att eller regeringen vid fastställelseprövningen inte kangöra några ändringar i planförslaget utan i princip endast kan säga ja ellernej till detta.