yttr · G005UU4 · 1976-12-31 00:00:00 — 1976/77: 4 y medanledning av prop. 1976/77:83 i vad avser svenskt medlemskap i () m. m. jämte motioner har beslutatbereda utrikesutskottet tillfälle att avge yttrande över propositionen1976/77:83 om exportfrämjande åtgärder avseende jämte i anslutningdärtill väckta motioner. begränsar sig i det följande tilldet förslag i nämnda proposition som avser svenskt medlemskap iInteramerikanska () samt de motioner eller motionsyrkandensom har samband med detta förslag. Propositionen(s. 15-20, 33-34, 404) föreslås i propositionen dels bemyndigaregeringen att sluta avtal med om svensktmedlemskap och att där\'id göra åtaganden om garantikapital, dels till Bidragtill för /78 anvisa ett förslagsanslagav . Tillgrund för förslagen härom ligger en inom handelsdepartementetutarbetad promemoria (Ds H 1976:5), benämnd Ökade insatser för svensk exporttill , som därefter remissbehandlats. I propositionen ges en närmareredogörelse för departementspromemorians olika förslag och de remissyttrandensom avgetts häröver. Banken har till uppgift att bidra till en ökad ekonomiskutveckling i de latinamerikanska medlemsländerna. F. n. är inom regionen 22latinamerikanska länder samt och medlemmar i banken. Till följd avnya regler för medlemskap och upphandling har tolvicke-regionala länder blivit medlemmar i banken, nämligen , ,, , , , , , ,, och . Därutöver väntasItalien vidta erforderiiga åtgärder för medlemskap. har ocksåansökt om medlemskap. Tillföljd av de nya upphandlingsregler som trädde i kraft ärupphandlingen för projekt som helt eller delvis finansieras genom medel fränIDB numera begränsad till bankens medlemsländer. De nya upphandlingsreglernagör att svenska företag inte kan dejta i konkurrens om utvecklingsprojektfinansierade av banken. Deprojekt som stöds av IDB finansieras normalt till en del av IDB och i övrigt avandra finansieringsinstitut. Genom att svenska företag inte får 1 1976/77. UU1976/77: 4 y UU 1976/77:4 y 2 deltai upphandling till IDB-stödda projekt torde de i praktiken utestängas från enmarknad omfattande inte bara av banken beviljade lån utan även den betydandekompletterande lokala finansieringen. Enligt exportråd beräknas IDBunder bidra med . till projekt vars totalavärde väntas uppgå till . Latinamerikaär traditionellt en viktig exportmarknad försvenska företag. Mänga av deprojekt som finansieras av IDB ligger inom sektorer där svenska företag hargoda möjligheter att göra sig gällande. Det gäller särskilt industrier,gruvor, elkraft, transporter och kommunikationer (inkl. lele). Vidleverans till IDB-finansierade projekt erhåller företagen kontant betalning.För att få andra motsvarande beställningar måste företagen erbjuda dyrbara,delvis subventionerade långa krediter på upp till tio är. För svensk export harmedverkan i ett IDB-projekt ofta ett stort referensvärde och kan medförabeställningar även till andra projekt i samma land. Utrustning som har inköptstill av IDB finansierade projekt som kraftverk och tele-anläggningar blir oftastandardbildande. Närdet gäller utlåning från bankens ordinarie kapital tas beslut med enkelröstmajoritel i styrelsen. De latinamerikanska länderna, som svarat för störredelen av kapitaltillskottet, har majoritet i styrelsen (54 96). Däremot kräverbeslut om verksamheten under specialfonden 2/3 majoritet, vilket betyder attUSA, som har av rösterna, ensamt kan fälla förslag om användning avspecialfondmedel. Samma regel innebär dock att inte ensamt kan genomdrivaett förslag. Vadgäller inflytande i banken har haft invändningar mot det för eninternationell organisation unika förhållandet att ett enda i-land, även efterutvidgningen av medlemskretsen med de icke-regionala länderna, ensamt kan utövavetorätt över beslut om utlåning från specialfonden. Röstbestämmelserna fårdock ses mot bakgrund av att ensamt svarat för av bidragentill specialfonden. En ökning av bidragen till specialfonden, vilken delvisredan är beslutad, bör medföra att andel i fonden sjunker. Även om formellthar etl stort inflytande i banken fattas beslut i praktiken i samförståndmellan en vid krets av medlemmar. Genom att medlemskretsen vidgas innebär dettaatt mer mångfasetterade synpunkter kommer att påverka verksamheten. Dethar tidigare inte funnits anledning pröva inställning till IDB urexportfrämjande synpunkt, utan övervägandena har i stället grundats på ihuvudsak biståndspoliliska skäl. Med hänsyn till de verkningar som ettavstående från medlemskap numera torde fä för svensk export är det, framhållsdel i departementspromemorian, nu befogat att pröva frågan om medlemskap frånandra än biståndspoliliska synpunkter. 1 promemorian föreslås därför attSverige av exportskäl skall söka medlemskap i . Någraorganisationer som yttrat sig i denna fråga avstyrker svensk anslutning avpolitiska skäl. Ett svenskt medlemskap i skulle enligt dem innebära attSverige indirekt skulle stödja reaktionära regimer i . UU 1976/77:4 y 3 Med anledning härav framhålls i propositionen altSverige dock bedriver utrikeshandel med etl avsevärt antal länder som måstebedömas ha ett styrelseskick som i hög grad avviker från vårt eget. Genomexportkredit-garantier och pä andra sätt ger vi för övrigt etl betydande stödål exporten även lill sådana länder. Ett svenskt dellagande i IDB i syfte attfrämja svensk export kan således inte ses som ett ställningstagande till skildaregimer i . Regeringen har i en rad sammanhang tagit entydigt avståndfrän politiskt och socialt förtryck och gett sitt stöd ål frihelssträ-vanden. Detbör enligt propositionen vara en naturlig strävan för som medlem av IDBatt eftersträva en ändring av röstningsreglerna samt söka påverka bankensutlåningspoliiik på sådant sätt att denna främjar en ekonomisk och socialutjämning i läntagariänderna. Det ler sig självklart att vi löpande prövar vårställning i IDB genom alt mycket noga följa utvecklingen. Avde västeuropeiska industriländerna är i det närmaste alla utom ochNorge medlemmar eller pä väg att förhandla om medlemskap i . VadSverige kommer att behöva betala till IDB i form av medlemsbidrag avgörs genomförhandling. Storleken av del belopp behöver inbetala lill IDB kansålunda på detta stadium ej exakt anges även om andra länders insatser ger vissledning vid en sådan bedömning. OmSverige efier en förhandling skulle förbinda sig till en andel av exempelvis80 milj. kr., vilket ungefär motsvarar andel, skulle ca hälftendärav utgöra bidrag lill bankens ordinarie kapital. Av det bidraget skulleendast en mindre del inbetalas och resten utgöra garantikapiial. Andra hälftenskulle utgöra bidrag till bankens specialfond som i hög grad används till låntill regionens mindre utvecklade länder på mjuka villkor. Bidragen skulleenligt departementspromemorian troligen erläggas i lika rater fördelade på treår men till fullo kontant betalas först under loppet av . Enligtpropositionen utgör dessa utbetalningar dock inget mått på de åriigakostnaderna för medlemskap i . Kostnaderna utgörs i stället av denränteförlust man gör på insatskapitalet. Någon ränta på delta kapital utbetalasnämligen inte. Med samma räknesätt som förut kan den åriiga ränteföriusienuppskattas till 5 milj. kr. Enligt propositionen är en kostnad av denna storleksordningmotiverad med hänsyn lill de stora fördelar som medlemskap i banken erbjudersvensk export och sysselsättning. Inbetalningarnatill IDB kan förutses falla under ett antal budgetår. För /78beräknas 6 milj. kr. Förhandlingarna om medlemskapets villkor kan leda lill enperiodisering som ändrar storleken på delta belopp, varför medlen bör beräknassom ett förslagsanslag. Därutöver kommer alt behöva lämna garantierför ett kapital motsvarande den del av bidrag till bankens ordinariekapital som inte eriäggs kontant. 1* 1976/77. UU 1976/77:4 y 4 Utskottethar i detta sammanhang behandlat dels motionen 1976/77:1463 av () ochfru (), vari hemställs 1. att beslutar avslå regeringens förslag ombemyndigande att sluta avtal med IDB om svenskt medlemskap och därvid göra åtagandeni fråga om garantikapital, 2. att beslutar avslå regeringens förslagatt till Bidrag till för /78anvisa ett förslagsanslag av , dels motionen 1976/77:1488 av herrar Hagel (-) ochLövenborg (-), vari föreslås attriksdagen avslår regeringens förslag i propositionen 1976/77:83 om altförhandla och ingå avtal om medlemskap i (), dels motionen 1976/77:1489 av m.fl. (s),såvitt avser yrkandena 1 och 2, nämligen 1. att avslår regeringens begäran ombemyndigande alt sluta avtal med om svensktmedlemskap och därvid göra åtaganden i fråga om garantikapiial, 2. att avslår regeringens förslag att tillBidrag till för /78 anvisaett förslagsanslag av , dels motionen 1976/77:1490 av m. (vpk), såvitt avser yrkandet 1, nämligen att beslutar 1.att avslå förslaget alt regeringen skall bemyndigas sluta avtal med Interamerikanskautvecklingsbanken om svenskt medlemskap och därvid göra åtaganden omgarantikapital. Gemensamt för motionerna 1463, 1488, 1489 och 1490är att de alla avstyrker regeringens förslag att skall söka medlemskapi (). Imotionen 1463 betecknas det handelspolitiska värdet av medlemskap i somhögst osäkert. Motionärerna finner vidare att ett svenskt medlemskap på ettolyckligt sätt skulle stå i konflikt med uttalade biståndspolitiskamålsättningar. Förhandlingar om eventuellt medlemskap bör således inte upptasförrän biståndspoliliska utredningens och exportfinansie-ringsutredningensbetänkanden har lagts fram och remissbehandlats. bör ocksåen säkrare bedömning av eventuella förändringar i den i sammanhanget aktuellautrikespolitiska situationen bli möjlig, framhålls det i motionen. UU 1976/77:4 y 5 1 motionen 1488 hävdas bl. a. att IDB är ettviktigt instrument för utrikespolitik samt att ett medlemskap i ärdirekt riktat mot de latinamerikanska folken och mot arbetarklassen. Detskulle endast gagna de internationella och svenska monopolens imperialistiska politiki . Imotionen 1489 framhålls att regeringsförslaget grundas pä överdrivnaexportförväntningar. Dessa ställs mot en angiven kostnad för svenskt inträdesom inte torde motsvara mer än en tredjedel av den verkliga årskostnaden.Framför allt måste dock enligt motionen 1489 hänsyn tas till de utrikespolitiskaaspekterna. En svensk anslutning lill IDB kan inte ses som en renthandelspolitisk fråga. Det är här fråga om att som nation skulle aktivtansluta sig till en internationell organisation. Svensk medverkan i en sådaninternationell organisation bör bygga på en vilja att stödja organisationensverksamhet. Ett svenskt medlemskap i skulle enligt motionärerna strida motde värderingar som varit vägledande för vår utrikes- ochu-landspolitik. Huvuddelen av bankens resurser går lill militärdiktaturer ochandra förtryckarregimer i . Starka utrikespolitiska skäl talarsålunda mot ett svenskt medlemskap i , framhålls det i motionen. 1motionen 1490 hävdas att bankens uppbyggnad är djupt odemokratisk och att dessutlåningspoliiik på många punkter avviker från viktiga svenska utrikes- ochbiståndspolitiska mål. Bankens lån går lill projekt, som uteslutande gynnar demultinationella bolagen, och har i ringa utsträckning stött projekt som främjatutbildning, kultur, sjukvård etc. Enligt motionärernas uppfattning skulle etldeltagande i IDB innebära ett stöd till diktaturregimerna i . De aktuella motionernas avsiyrkan av svensktmedlemskap motiveras i stor utsträckning av utrikespolitiska ellerbiståndspoliliska skäl. 1 vissa motioner framhålls särskilt den odemokratiskakaraktären hos många regimer i . 1 flera av dem erinras om bankensuppbyggnadsstruktur och röstningsregler som ger ett dominerande inflytandepå besluten. Några av dem betonar att bankens låneverksamhet i alltför hög gradär inriktad på de rikare länderna i regionen och i alltför liten utsträckningpå sociala utvecklingsprojekt i mottagarländerna. Dessaomständigheter berörs även i propositionen och i den bakomliggandedepartementspromemorian. Del föreliggande förslaget har emellertid inte singrund i biständspolitiska överväganden. Det är i stället helt motiverat avexportskäl. Avsikten är att medlemskapet skall finansieras med medel förexportfrämjande åtgärder under huvudtitel i statsbudgetenoch inte med biståndsanslagen. Förslaget att Sverigeskall inleda förhandlingar om medlemskap i UU 1976/77:4 y 6 ingårsom ett led i en serie planerade åtgärder som samtliga syftar till att främjasvensk exportverksamhet på u-landsmarknader. Deåtgärder som planerats har dessutom sin särskilda utgångspunkt i den bekymmersammasituation som vårt land f n. befinner sig i när del gäller utrikeshandelnsutveckling och vår betalningsbalans gentemot omvärlden. Värt land är i störreutslräckning än de fiesta länder beroende av sin export. Detta betyder i sintur att sysselsättningsnivån i landet i hög grad är avhängig av möjligheternaatt utomlands finna avsättning för svenska varor och tjänster. Latinamerikautgör en betydande avsättningsmarknad för svensk export. Deuppgifter som lämnas i propositionen om omfattningen av lDB:s läneverksamhetoch om de nya reglerna för upphandling i samband med IDB-kredilerna gör deluppenbart all svensk export skulle lida väsentligt avbräck om vi valde attställa oss utanför medlemskap. är ett av de myckel få länder i Västeuropasom ännu inle förvärvat medlemskap i . Vårt land är därmed tills vidareutestängt från möjligheten att delta i en anbudskonkurrens som gällerupphandling till projekt av ett mycket stort sammanlagt värde. Många av dessaprojekt avser sektorer där svenska företag bedöms ha goda förutsättningar altgöra sig gällande. Tankenpå svenskt medlemskap i har tidigare prövats främst från biståndspoliliskautgångspunkter men då avvisats bl. a. därför att bankens utlåningspoliiik intebefunnits motsvara de stränga krav som normall uppställs inom den svenskabiståndsverksamheten. Därvid har avseende även fästs vid bankensröslningsregler, vid dess övervägande satsning på rikare länder i regionen ochvid dess alltför låga prioritering av socialt motiverade investeringar.Biståndsminister berörde dessa omständigheter i ett svar på en fråga men erinrade om att bidrag till IDBur biståndsansiagen heller inte hade aktualiserats i den departementspromemoriaom exportfrämjande åtgärder som ligger till grund för den proposition som nubehandlas. I SlDA:s remissyttrande i är över samma promemoriauttalades all styrelsen inte funnit alt biståndspoliliska övervägandenmotiverade ett svenskt medlemskap i . SIDA förutsatte att ett sådantmedlemskap, om det aktualiserades, inte skulle finansieras frånbiståndsanslagen. Som förut sagts, är detta heller inle avsikten med detförslag som framlagts. Frånstrikt biständspolitiska utgångspunkter har sålunda kritik tidigare riktats ochkan kritik alltjämt riktas mot vissa drag hos IDB och hos dessutlåningspoliiik. Att del inle finns tillräckliga biståndspoliliska motiv förett dellagande i banken är emellertid ingalunda liktydigt med att ett inträde ibanken - av omsorg om vår export - skulle vara uteslutet av biståndspoliliskaskäl. Banken och dess verksamhet uppvisar såväl positiva som negativa drag. Depositiva dragen har inte bedömts tillräckligt starka för att med bisländsmedelfinansiera ett inträde i banken. De negativa dragen är å andra sidan intesådana att de utgör hinder för ett av exportskäl betingat UU 1976/77:4 y 7 Även om i sin biståndsverksamhet önskar stödja framför alltde fattigaste , har vi inget emot att bygga ut vårt handelspolitiskasamarbete med alla typer av . Ett svenskt medlemskap i får främstses som en inträdesavgift avseende en betydelsefull och växande specialmarknadfrän vilken vi annars skulle vara uiestängda. Bankensverksamhet har varit inriktad framför allt pä de rikare länderna iLatinamerika. Tendensen går dock mot en minskad andel för dessa länder och moten ökad satsning på de fattigare länderna. Det kan vidare noteras att utlåningentill projekt inom den s. k. sociala infrastrukturen, dvs. utbildningsväsen,bostadsbyggande, vallenförsörjning och liknande, nu åter visar en ökande andel.Betydande vikt fiisis vid jordbrukssektorn och landsbygdsutveckling i övrigt.Oavsett de formella röstningsreglerna inom banken, som bl. a. tillförsäkrarUSA ett avgörande inflytande inom lDB:s specialfond, medför medlemskretsensvidgning till utomregionala länder otvivelaktigt att inflytandet över bankensverksamhet breddas. Vid bedömningen av banken bör även beaktas att denamerikanska kongressen antagit en lagändring som trädde i kraft för ca ett årsedan och som ålägger representant i lDB:s styrande organ att rösta motlån till länder som systematiskt och grovt kränker de mänskliga rättigheternamed mindre lånen är av.sedda för projekt som är till direkt nytta för behövandemänniskor. Uttalanden av ledande företrädare för den nya amerikanskaadministrationen har ytteriigare understrukit kravet på respekt för demänskliga rättigheterna i detta och andra sammanhang. Ettsvenskt deltagande i IDB i syfte att främja svensk export innebär heller ingenändring av vårt lands utrikespolitik eller dess målsättningar. Det innebäringet ställningstagande till skilda regimer i . Utskottet har idetta sammanhang noterat att flera andra alliansfria eller neutrala statervunnit eller sökt medlemskap i banken. Åtskilliga av de västeuropeiskamedlemsländerna jämte har dessutom biståndspolitiska målsättningar somligger de svenska nära. Detär självklart alt på samma sätt som förut kommer att ta avstånd frändet förtryck som förekommer inom vissa av regionens länder - eller annorstädes- och ge sill stöd åt en demokratisk utveckling i regionen liksom åt strävandentill ekonomisk och social utjämning. De möjligheter härtill som yppar sig inomIDB;s egen ram bör givelvis tas lill vara. Utskottet fäster I detta sammanhangstor vikt vid uttalandet i propositionen att det bör vara en naturlig strävanför som medlem av IDB att eftersträva en ändring av röstningsreglernasamt att söka påverka bankens utlåningspolitik på sådant sätt att dennafrämjar en ekonomisk och social utveckling i läntagariänderna. Så sker också isamband med vårt deltagande i Värids-bankens arbete. Utskottetvill starkt understryka propositionens uttalande att del ter sig självklart allSverige löpande prövar sin ställning i IDB genom att mycket noga följautvecklingen. UU 1976/77:4 y 8 Likaså bör liksom ge humanitärtbistånd åt flyktingar och politiskt förföljda i och medverka tillden internationella opinionsbildningen mot det förtryck som försiggår iexempelvis . Utskottet knyter i detta sammanhang betydande förhoppningar tillde uttalanden om de mänskliga rättigheterna som gjorts av den nya amerikanskastatsledningen och som bl. a. riktats till vissa länder i . Utskottettillstyrker mot angivna bakgrund försin del regeringens förslag om åtgärder föratt vinna svenskt medlemskap i ochavstyrker följaktligen de i sammanhanget framförda motionsyrkandena. Näiyarandevid ärendets slutbehandling: (), (), herrförste vice talmannen (), (), iKristianstad (c), herrar (), (), (). (),(), herrar i (s), Wirmark (fp), (), fruTilländer (c) och i (s). avfru , herrar , , , , iÖrebro och i (samtliga s) som anser att det avsnitt i utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Dessa omständigheter" och på s. 8 slutar med"framförda motionsyrkandena" bort ha följande lydelse: har i sitt yttrande att taställning till de utrikes- och biståndspolitiska frågor som propositionenaktualiserar. Även om regeringen markerar att förslaget att ansöka om svensktmedlemskap i enbart är motiverat av exportskäl får en sådan åtgärdåterverkningar på vår utrikespolitik och vår biståndspolitik. Det är därföranmärkningsvärt att propositionen inte behandlar frågan om svenskt medlemskapi IDB från utrikes-och biståndspolitiska utgångspunkter. Det är likaledesanmärkningsvärt att utskottets majoritet i sin prövning låtit allmännaexportprognoser bli styrande för utrikespolitiken i förhållande tillLatinamerika. Propositionenhävdar att ett svenskt medlemskap i skulle ha gynnsamma effekter påsysselsättningen i vårt land. Självfallet har värt lands ekonomiska stabilitetbetydelse för våra möjligheter att bedriva en aktiv och oberoendeutrikespolitik. Det är i detta sammanhang vän att notera UU 1976/77:4 y 9 attLO avstyrker IDB-medlemskap och att TCO är ytterst kritisk mot förslaget. Viutgår ifrån att de stora löntagarorganisationerna beaktat sysselsättningsaspekternavid sin bedömning. Sverigehar drivit och måste även i fortsättningen driva handel med en rad ländervilkas politik och samhällssystem vi lar avstånd ifrån. En svensk anslutningtill IDB kan dock inte ses som en rent handelspolitisk fråga. Det är här frågaom att som nation skulle aktivt ansluta sig lill en internationellorganisation. Svensk medverkan i en sådan internationell organisation bör byggapå en vilja att stödja organisationens verksamhet. Ett svenskt medlemskap i strida mot de värderingar som har varit vägledande för vårutrikes- och u-landspolitik. Huvuddelenav bankens resurser går lill militärdiktaturer och andra förtryckarregimer iLatinamerika. De rikare länderna dominerar. är den störstalåntagaren, följd av . Det föreligger inte heller någon prioriteringav sociala utvecklingsprojekt i mottagarländerna. Bankens utlåning tillprojekt avseende s. k. social infrastruktur (utbildning, bostäder,vattenförsörjning etc.) har, som utrikesutskottet påpekade (UU1975/76:14), stadigt sjunkit. 1975 var låneandelen för dessa sektorer 16 96mot 19 96 genomsnittligt under 1961-1975. Pägrund av lDB:s procedurregler kommer inte att ha någon praktiskmöjlighet att påverka besluten. Vi kommer inte att kunna förändra bankensutlåningspolitik på sådant sätt att den främjar en ekonomisk och socialutjämning i läntagariänderna. Rösträtten för specialfonden är vidare utformadså att ett land, , har vetorätt beträffande besluten. Någon motsvaranderegel finns inte i något annat mellanstatligt organ som tillhör.Sverige skulle i exekulivstyrelsen ingå i en ländergrupp på 7-8 länder, sommåste avge sin röst samlat (block voting). IDB:shuvudkontor ligger i , och dominerar banken på ett sätt som tordevara unikt för en mellanstatlig organisation. Dominansen baseras dels på deformella beslutsreglerna, dels på att är den ojämföriigt störstabidragsgivaren. IDB kan därför sägas fungera som ett av instrumenten för USA:sLatinamerika-politik, vilket bl. a. avspeglades i attityden mot underAllendes regeringsperiod och gentemot alltsedan bankens start . Denvidgning av medlemskretsen som sker genomförs på ett sätt som inte förändrarUSA:s dominans inom banken. För svensk del innebär den drastiska nedlrappningenav utvecklingssamarbetet med och en samtidig ansökan om medlemskap i en förändring av vår utrikespolitik gentemot . Trotsatt biståndsaspeklerna inte sägs spela någon roll för beslutet att ansöka omsvenskt medlemskap i banken har i olika sammanhang positiva biständseffekteranförts som argument för IDB. Det har i allmänna ordalag hänvisats till attutlåningen nu mer än tidigare går till de allra fattigaste länderna. Del böremellertid understrykas att ökningarna i första hand gått lill länder varsregeringar i sin politik kraftigt missgynnar de fattigaste folkgrupperna. UU 1976/77:4 y 10 Vi vill också erinra om alt den nuvarandebiståndsministern så sent som i framhöll attIDB:s utlåningspoliiik "myckel dåligt stämmer med riktlinjerna för detsvenska utvecklingssamarbetet". Han sade därvid också att IDB inle harnågon koncentration på de fattigaste utan att huvuddelen avprojekten hört hemma i de rikaste länderna i . Enligtbiståndsministern prioriteras inte de socialt motiverade investeringarna, ochUSA har vetorätt när det gäller utlåningsbeslut. Biståndsministernkonstaterade all det knappast går all anföra några biståndspolitiska motiv förett svenskt inträde i IDB. Enligtvår mening äger de synpunkter som biståndsministern framförde i december 1976giltighet också . skrev i sittremissyttrande lill att den "inte funnit att biståndspoliliskaöverväganden motiverar etl svenskt medlemskap i ".